EU-maiden työllisyys on viime vuosina noussut ja työttömyys pysynyt ennallaan. Suomessa tilanne on toinen: työttömyys on noussut EU-maista toiseksi nopeimmin viimeksi kuluneen vuoden aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lomautettuja palasi töihin, mutta kriisi kolhii nuorten työllisyyttä
Korona iski nuorten kannalta pahaan aikaan, kun juuri olisi pitänyt päästä opinahjosta työmarkkinoille tai kesätöihin. Alkukesän lukujen valossa haave jäi toteutumatta monelta nuorelta.
Kesäkuussa 2020 nuoria eli 15-24-vuotiaita oli työllisinä 31 000 vähemmän kuin viime vuonna ja 25-34-vuotiaitakin 24 000 vähemmän (kuvio 1).
Miten heikko nuorten tilanne työmarkkinoilla on nyt pidemmällä aikavälillä katsoen? Norsunmuistia ei vielä tarvita, sillä viimeksi vuonna 2010 finanssikriisin jälkimainingeissa alkukesä näytti yhtä huonolta kuin tänä vuonna.
Nuorten osalta yksi menetetty kesä työmarkkinoilla toivottavasti korvaantuu muilla mukavilla tai hyödyllisillä aktiviteeteilla, vaikkakaan ne eivät paikkaa ansioiden puutetta.
Lomautettujen virta kääntynyt
Lomautettuja oli kesäkuussa yhä kirkkaasti yli aiempien ennätysten finanssikriisin ajoilta, mutta huhti- ja toukokuuhun nähden lomautettuja oli selvästi vähemmän (kuvio 2).
Kesäkuussa lomautettuna olleista enemmistö eli 58 prosenttia oli naisia. Hiukan yli kaksi kolmasosaa kaikista lomautetuista oli lomautettu määräajaksi, loput toistaiseksi.
Työmarkkinatilanteen heikkous on iskenyt muutenkin naisiin pahemmin kuin miehiin työllisyyden heikentyessä erityisesti naisvaltaisilla palvelualoilla.
Toivoa toki on
Toistaiseksi työllisyydessä ollaan vielä osin ”pää veden pinnalla”, koska työllisten määrä väheni kesäkuussa 35-54-vuotiaissa vain kahdeksalla tuhannella vuoden takaiseen verrattuna.
Monet nuoret palaavat alkusyksystä opiskelemaan ja heidän panoksensa näin ollen työmarkkinoilla vähenee.
Kuitenkin on odotettavissa, että vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna työllisyysluvut jatkavat lähikuukausina heikkenemistään, koska vertailuvuonna 2019 työllisyyskehitys oli melko vahvaa.
Mutta se ei tarkoita, etteikö kevään ja alkukesän kuopasta oltaisi nousemassa jo aiemmin, mikäli korona ja sen aiheuttamat rajoitukset eivät eskaloidu meillä ja maailmalla. Jos lomautukset jatkavat vähenemistään ja vastavalmistuneet alkavat löytää töitä, talouden synkkä kierre katkeaa.
Kirjoittaja työskentelee työvoimatutkimuksen yliaktuaarina Tilastokeskuksen työvoimatilastossa.
Lue samasta aiheesta:
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2024/sutela/kesa/0549500a.jpg)
Ulkomaalaistaustaiset työskentelevät nykyään yhtä usein erityisasiantuntijoina kuin suomalaistaustaiset. Yksi syy muutoksen taustalla on se, että informaation ja viestinnän toimiala on viime vuosina noussut ulkomaalaistaustaisten merkittäväksi työllistäjäksi.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2024/baumgartner/kesa/istock-153529007.jpg)
Ulkomaalaistaustaisten työllisyysaste laski hieman vuonna 2023 pitkään jatkuneen kasvun jälkeen. Siitä huolimatta ulkomaalaistaustaisia työllisiä oli enemmän kuin aiempina vuosina.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Ikääntyneiden työllisyysasteet olivat Suomessa 1990-luvun laman jäljiltä roimasti heikommat kuin muissa Pohjoismaissa. Sittemmin olemme peitonneet kirimisvauhdillamme muut ylivoimaisesti.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/pitkanen/loka/pitkanen_taiteilijat_artikkeli_1200x800.jpg)
Työvoimatutkimuksen mukaan sivutyötä tehneiden osuus työllisistä on Suomessa kasvanut jo pidempään ollen reilut viisi prosenttia vuonna 2023. Sivutyön tekijät ovat tyypillisesti yrittäjiä ja työskentelevät päätyössään tavallista useammin osa-aikaisesti. Viime vuonna 80 prosenttia sivutyötä tehneistä toimi yksityisellä sektorilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Pandemia iski aikuiskoulutukseen osallistumiseen ja koulutussuunnitelmiin, erityisesti vaikutuksia kokivat naiset ja nuoret aikuiset. Samat ryhmät löysivät kuitenkin myös vaihtoehtoisia oppimisen muotoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/sutela/joulu/sutela_maahanmuuttajat_1200x800-istock1097586298.jpg)
Muissa EU-maissa syntyneiden miesten ja EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten työllisyysasteet ovat meillä korkeat verrattuna Ruotsiin ja EU-keskitasoon. Ulkomailla syntyneiden työllisyys on Suomessa myös kasvanut kansainvälisesti verrattuna ripeästi. Ulkomaalaistaustaisten tekemä työ on kuitenkin muita yleisemmin ns. epätyypillistä, kuten määrä- tai osa-aikaisia työsuhteita taikka vuokra- tai alustatyötä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/pelkonen/marras/pelkonen_naiset-tyossa_istock1388821184_1200x800.jpg)
Työllisyyden määritelmää harmonisoitiin kansainvälisessä työvoimatutkimuksessa vuonna 2021. Tuolloin työstä vanhempainvapaalla olevien luokittelu työlliseksi yhtenäistettiin. Aiemmassa vertailussa suomalaisten ja ruotsalaisten naisten työllisyysasteet poikkesivat toisistaan reilusti, mutta uudistuksen jälkeen 20–54-vuotiaiden naisten työllisyysaste oli Suomessa ja Ruotsissa lähes samalla tasolla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/juuti_heikura/marras/juuti-heikura_terveysrakentaminen_istock1353357597_artikkeli1200x800.jpg)
Vuonna 2022 työpaikkoja vaihdettiin selvästi eniten terveys- ja sosiaalipalveluissa sekä hallinto- ja tukipalveluissa. Toimialojen vahva sukupuolittuneisuus näkyy myös työpaikkojen vaihdoksissa. Kaikkiaan vaihtoja oli vuonna 2022 lähemmäs 793 000, kertovat työmarkkinavirtoja koskevat kokeelliset laskelmat.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/maalis/parnanen_yrittajien_sopeutustoimet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Merkittävimpiä pandemia-ajan yritystukia saaneilla yrityksillä oli muita suurempia vaikeuksia pitää kiinni työntekijöistään. Sen sijaan ravitsemusalalle kohdennetun ravintolatuen vastaanottajilla tilanne on ollut suotuisampi. Tulorekisterin palkansaaja-aineiston yhdistäminen yritystukitilaston yritysaineistoon mahdollistaa tukiohjelmien ja työpaikkojen säilyvyyden välisen yhteyden tarkastelun.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/moilanen/elok/moilanen_tulorekisteri_artikkeli_2048x1365.jpg)
Jo olemassa olevaa tietovarallisuutta voidaan hyödyntää yhdistämällä yksikköaineistoja – ja näin tuottaa uutta tilastotietoa tiedonantajia kuormittamatta. Esimerkiksi yritystukiaineiston yhdistäminen liikevaihdon suhdannetietoihin paljastaa, että keskeisiin tukiohjelmiin osallistuneista yrityksistä parhaiten pandemia-ajasta selvisivät häiriörahoitusta saaneet. Niillä saattoi kuitenkin olla myös muita paremmat lähtökohdat.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/nieminen_kristiina_1.jpg)
Rajoitukset, tarjonnan väheneminen ja hintojen nousu ovat heijastuneet kotitalouksien kulutukseen, jossa on tapahtunut ennennäkemättömiä muutoksia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/taskinen/elo/taskinen_etatyo_kotona_tyoskentely_artikkeli_1200x800.jpg)
Kansainvälisen työvoimatutkimuksen mukaan Suomessa tehtiin Euroopan maista viidenneksi eniten etätöitä vuonna 2022. Vertailun kärkisijalla oli Alankomaat. Myös Ruotsi, Norja ja Islanti olivat Suomen edellä. Toisaalta etätyön säännöllisyydessä kärkimaa oli Irlanti ja heti toisena Suomi.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/taskinen_heikura/elokuu/taskinen_heikura_sairauspoissaolot_artikkeli_1200x800.jpg)
Keskimäärin 168 000 palkansaajaa – eli reilut seitsemän prosenttia palkansaajista – oli vuonna 2022 työviikon aikana sairauden takia poissa töistä, joko osan viikkoa tai koko viikon. Näistä enemmistö oli lyhyitä poissaoloja. Vuoden 2022 työvoimatutkimuksen tietojen perusteella sairauspoissaolot vaihtelevat hyvinkin paljon ammattiryhmittäin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/baumgartner_raijas/baumgartner_raijas_maahanmuuttajien_tyollisyys_artikkeli_1200x800.jpg)
Muutoksen suuruuteen on voinut vaikuttaa moni samanaikainen tekijä pandemiasta työvoimatutkimuksen sisältö- ja menetelmämuutokseen. Eri mittarit kertovat kuitenkin samansuuntaisesta myönteisestä kehityksestä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/parnanen/kesa/parnanen_pilottitutkimus_tulokset_artikkeli_1200x800.jpg)
Reilulle neljännekselle alustatyötä tekevistä se on päätyö. Yli puolelle kyse on täydentävästä tai satunnaisesta työstä. Vain 7 prosenttia teki alustatyötä siksi, ettei muuta työtä ollut saatavilla. Tuore kysely antaa yllättävän myönteisen kuvan alustatyöntekijöiden autonomiasta. Valtaosa kokee voivansa kontrolloida työtehtäviään ja -aikojaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Naisten töihin patistelun sijaan pitäisi kantaa huolta siitä, miksei miesten työllisyys ole talouden hyvästä nosteesta huolimatta kasvanut ikähaitarin keskimmäisissä ikäryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva33_2048x1365.jpg)
Yritysten henkilöstökoulutus -tilaston viimeisin viitevuosi osui vuoteen 2020, jolloin koronavirus alkoi alkuvuodesta levitä maailmanlaajuisesti. Pandemian seurauksena osaamisen kehittäminen väheni yrityksissä. Suomessa osaamisen kehittämisen indikaattorit putosivat huomattavasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva36_2048x1365.jpg)
Uusi kokeellinen tilasto tarjoaa nopeammin tarkkaa alueittaista ja kansalaisuuden mukaista tietoa työllisyydestä. Rekisteritietoon perustuva kokeellinen tilasto ei tavoita kaikkia yrittäjiä, joten työllisten määrä jää pienemmäksi kuin työvoimatutkimuksessa. Lukujen kausivaihtelu on silti samansuuntaista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/raijas/raijas_kevytyrittajat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kevytyrittäjien määrä lisääntyi viime vuonna lähes viidenneksellä vuodesta 2021. Valtaosalla oli myös jokin muu palkkatyö.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen kuukausitiedote ilmoittaa jatkossa työllisyysasteen 20–64-vuotiaissa 15–64-vuotiaiden sijaan. Kun vanhimmat ja nuorimmat ikäryhmät jätetään pois, työllisyysasteen tavoitteeksi tuskin riittää jo saavutettu 75 prosenttia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/baumgartner/tammi/baumgartner_maahanmuuttajien_osaaminen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalainen työelämä monikulttuuristuu vauhdilla. Maahanmuuttajien osaamista ei silti vielä hyödynnetä riittävästi työelämässä, osoittaa tuore tutkimus.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/pitkanen/marras/pitkanen_esittäva_taide_kotona_artikkeli_2048x1365.jpg)
Esittävän taiteen digiseuraaminen kasvoi pandemia-aikana marginaali-ilmiöstä kulttuuriharrastamisen henkireiäksi. Ilmiö herätti tilastoijatkin. Onko teatterin, tanssin ja elävän musiikin seuraaminen kotisohvilta tullut jäädäkseen, vai näivettyykö ilmiö hengiltä, kun kulttuurista voi taas palata nauttimaan paikan päällä?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Osa-aikatyöllisten määrä on kasvanut tänä vuonna eniten. Työtuntien kasvu on ollut laimeampaa niin kokoaikaisissa kuin myös osa-aikaisissa töissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kuusisto_tapio_1.jpg)
Koronakuopasta alkanut bkt:n nousujakso pysähtyi tämän vuoden kolmannella neljänneksellä. Kotitaloudet sinnittelevät inflaation kourissa pandemia-aikana kertyneiden säästöjen turvin. Valona taloustilanteessa on edelleen vahva työllisyys, mutta pidemmän ajan tilannetta kiristää työikäisten määrän lasku.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva68_2048x1365.jpg)
Suomalaisnuoret eivät saavuta vanhempiensa koulutustasoa, ja inhimillinen pääomamme on kääntymässä laskuun. Syynä on koulutustarjonnan supistuminen. Varsinkin miesten tilanne antaa aihetta vakaviin kysymyksiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/seppanen_tarja_1.jpg)
Koronarajoitusten myötä itseohjatusti opiskelleiden osuus yritysten henkilöstöstä kasvoi selvästi vuonna 2020, kertoo viiden vuoden välein julkaistava henkilöstökoulutusta koskeva tutkimus. Korona-aikana koulutukset siirtyivät verkkoon, webinaarit saavuttivat suursuosion ja etäkoulutukset toivat kustannussäästöjä yrityksille.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva20_2048x1365.jpg)
Työllisyys laski sekä Suomessa että Ruotsissa, kun työvoimatutkimuksen uudistettu mittaamistapa astui voimaan vuoden 2021 alusta lukien. Lasku oli Ruotsissa hiukan pienempi kuin Suomessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/andersin_miisa_1.jpg)
Kainuussa opettajat ansaitsevat selvästi enemmän kuin pääkaupunkiseudulla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/andersin/loka/andersin_opettajat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Opettajien palkkojen hajonta johtuu pääasiassa erilaisista lisistä. Palkkatiedot kerätään lokakuulta, jolloin maksettavien kertaluontoisten palkanlisien vaikutus puhdistetaan tilastosta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/kumpu/heina/kumpu_siiri_vapaa-ajan_matkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Onko matkailu Suomessa ollut vain korvike ulkomaanmatkoille, vai onko suhteemme kotimaanmatkailuun syventynyt pysyvästi?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva53_2048x1365.jpg)
Suomessa oli viime vuonna yrittäjiä 13,5 prosenttia kaikista työllisistä. Osuus on suurempi kuin muissa Pohjoismaissa tai Virossa. Osa-aikatyötä Suomessa tehdään vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa, mutta enemmän kuin Virossa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-ajan arki on vaihdellut sen mukaan, ovatko palkansaajat olleet lähi- vai etätyössä. Kotitöiden ja hoivavastuun jakautuminen näyttää eronneen naisten ja miesten välillä – etenkin perheellisillä. Pandemian alussa etätyö saattoi näyttäytyä auvoisena yhteisenä kotiaikana, mutta kriisin jatkuessa kotityöt ja hoiva nähtiin taakkana ja huonoa omaatuntoa saatettiin kokea joka suuntaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/touko2/parnanen_yrittajien_taloudellinen_tilanne_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-aika on vaikeuttanut sekä yrittäjien toimeentuloa että jaksamista. Kevään 2020 sulkutila toi monelle yrittäjälle kuitenkin pakollisen mutta tarpeellisen hengähdystauon, joka pandemian pitkittyessä muuttui epävarmuuden kokemukseksi. Korona-aikaa leimasi ennakoimattomuus ja epävarmuus tulevasta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Ylempien toimihenkilöiden ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuudet painottuivat vuoden 2021 palkansaajissa koronaa edeltäneeseen aikaan nähden.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/pietilainen/touko/pietilainen_vakivallasta_tarvitaan_tilastotietoa_artikkeli_2048x1365.jpg)
Vasta eri näkökulmat huomioivan tiedon avulla väkivalta tulee ilmiönä näkyväksi, jolloin sen vakavuus ja seuraukset voidaan tiedostaa ja siihen pystytään aktiivisesti puuttumaan. Korona-ajan poikkeuksellisuus osoittaa ilmiön säännöllisen ja myös kriisiajat kattavan tilastoinnin tärkeyden.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kokemukset kiireestä ja työn kuormituksesta korona-aikana eroavat niin lähi- ja etätyötä tekevien kuin eri alojenkin välillä. Muutokset pandemiaa edeltävään aikaan nähden ovat yleisellä tasolla pieniä, mutta yksittäisten palkansaajien kokemuksissa on viitteitä polarisaatiosta. Joidenkin kohdalla työ on kuormittanut entistä enemmän, toisilla työtilanne on keventynyt.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/touko/parnanen_yrittajien_tyollisyys_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia on heijastunut kielteisesti monen alan työllisyyteen. Kokonaisuudessaan yrittäjien työllisyys on toipunut koronasta hyvin, mutta tietyillä toimialoilla työllisyystilanne on edelleen heikompi. Koronakriisi heijastui naisten yrittäjyyteen selvästi miesyrittäjiä enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/maalis/parnanen_yrittajien_sopeutustoimet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Monelle yrittäjälle korona on tarkoittanut työn vähenemistä, lomautuksia tai irtisanomisia. Osa on voinut kuitenkin tehdä liiketoimintaansa muutoksia, joiden turvin selvitä korona-ajasta. Koronakriisin vaikutukset työelämään -kyselyssä selvitettiin pandemian vaikutuksia työhön. Millä tavoin yksinyrittäjät ja työnantajayrittäjät sopeutuivat korona-aikaan?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/taskinen/huhti/taskinen_seniorityolliset_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomessa on vajaat 20 000 seniorityöllistä, Ruotsissa yli kolminkertainen määrä. Tyypillisimmin iäkäs työllinen on miesyrittäjä osa-aikaisessa työssä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/pietilainen_haapakangas_nasi/huhti/pietilainen_haapakangas_nasi_lahisuhdevakivalta_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lähisuhdeväkivalta ei erityisesti lisääntynyt ensimmäisenä koronavuonna, kertovat poliisin tietoon tulleisiin rikoksiin pohjautuvat tilastot. Uhreista suurin osa oli naisia. Rikosuhritutkimuksen mukaan väkivaltakokemukset ovat koronarajoitusten myötä vähentyneet. Kevään 2020 koronatilanne heijastui osin vastaajien kokemuksiin parisuhdeväkivallasta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Nollatuntisopimukset eivät ole juurikaan yleistyneet vuosien 2018 ja 2021 välillä. Kaikkein yleisimpiä nollatuntisopimukset ovat koronakriisistä kärsineillä majoitus- ja ravitsemisaloilla, ja erityisen paljon tällä sopimustyypillä työskentelee nuoria.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Joka seitsemäs työllinen työskenteli vuonna 2021 koko ajan kotona. Etätyön suosio on jatkunut useimmilla toimialoilla, ja niilläkin aloilla, joilla se on ollut vain osittain mahdollista, on löydetty uusia tapoja työskennellä etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen uudistunut kysymistapa on osaltaan voinut nostaa hiukan yötyöntekijöiden osuutta aiempaan verrattuna.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/kohvakka_saarenmaa/maalis/kohvakka_saarenmaa_verkkomedia_artikkeli_2048x1365.jpg)
Verkkomedian seuraaminen yleistyi erityisesti pandemian alussa – toisena vuotena muutokset pienempiä
Nettitelevisio, uudet äänimediat, somekanavat ja muu verkkomedia saivat paljon uusia käyttäjiä vuonna 2020, mutta toisena pandemiavuonna kasvutahti näyttää hidastuneen. Yksityisiä nettipuheluita soittaneiden osuus jopa väheni. Useampi kuin joka viides nuori käyttää netin deittisovelluksia, ja kaikkiaan deittipalveluilla on yli 360 000 suomalaiskäyttäjää. Verkkomedian ohella myös perinteiset joukkoviestimet ovat keränneet yleisöjä korona-aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pirtonen_heidi_1.jpg)
Suomen yhdyskuntajätteen määrä – 596 kiloa asukasta kohti vuonna 2020 – ei juuri imartele: EU-keskiarvo per asukas oli vain 505 kiloa. Jätteiden vähentämisen ja kierrätyksen edistämisen edellyttämät muutokset vaativat tuekseen avointa faktapohjaista keskustelua ja viime kädessä arjen tekoja meiltä kaikilta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kuntien väliset muutot kerrostaloista pientaloihin ovat lisääntyneet vuosina 2020 ja 2021. Erityisesti 30–40-vuotiaat vaihtavat isompaan asuntoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva26_2048x1365.jpg)
Leimakirveet heiluvat somessa, mutta kahtiajakojen molempia puolia voi ymmärtää. Nykyinen keskustelukulttuuri saa pohtivaiseksi bloggaajan, joka on lueskellut Lasse Lehtisen kirjaa sadan vuoden takaisesta Suomesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Tieto&trendit-sivustolla tarkasteltiin koronan vaikutuksia viime vuonna yli 30 jutussa. Mitkä aiheet pistivät erityisesti silmään?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva48_2048x1365.jpg)
Koronan vaikutuksia ei yrityksissä nähty erityisen merkittävinä Globaalit arvoketjut ja toimintojen ulkoistaminen -tiedonkeruun mukaan. Pääosin vaikutukset koettiin vähäisiksi tai olemattomiksi. Eroja ilmaantui, kun tarkastelua rajoitettiin yritysten ominaisuuksien, kuten toimialan, mukaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Kuluttajahintaindeksi mittaa hintojen muutosta, ei hintatasoa, Ilkka Lehtinen muistuttaa. Tällä on ratkaiseva merkitys pohdittaessa, onko korkea inflaatio vain väliaikaista, kuten keskuspankkiirit ja ekonomistit ympäri Eurooppaa vakuuttelevat.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/piela/joulu/piela_joulukerroin_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joulunpyhinä mummolat ja matkailukohteet vetävät väkeä. Esimerkiksi tamperelaisista viidennes lähti viime vuonna joulunviettoon muualle, kertoo mobiilidata.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Koronakriisin vaikutusten kokeminen vaihtelee selvästi sukupuolen ja sen mukaan, tekeekö etä- vai lähityötä. Toiset ovat voineet yhdistää uudella tavalla työntekoa ja lastenhoitoa. Asiakastyössä taas on oltu altistumisvaarassa, epävarmuudessa ja jatkuvien muutosten kourissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/paavilainen_etal/paavilainen_vuokramarkkinat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia myllersi vuokra-asuntomarkkinan, mutta taustalla on pidempiaikaisiakin trendejä. Vuokralla asuminen yleistyi 2010-luvun aikana, ja vuokra-asuntojen tarjonta kasvoi roimasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Globalisoitumisasteeltaan poikkeuksellinen valtio on vaikea tapaus kansantalouden tilinpidolle. Irlannin tilastoviranomainen laskee nykyään myös irlantilaisten omaa taloudellista toimeliaisuutta kuvaavaa indikaattoria, joka kertoo tutumpaa tarinaa pandemian vaikutuksista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/huomo/marras/huomo_lasten_muutot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemia etätöineen myllersi ainakin tilapäisesti joitakin muuttotrendejä. Lapsiperheiden suuntautuminen suurten kaupunkien kehyskuntiin on kuitenkin jatkunut jo pitkään – syinä työpaikat, palvelut, koulut ja kulkuyhteydet.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/juuti/syys/juuti_sairaanhoitajien_maastamuutto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin sukupuolittuneet seuraukset näyttävät erilaisilta riippuen siitä, mitataanko muutoksia palkkasumman tai tehtyjen työtuntien mukaan vaiko työtä vaille jääneiden määrällä. Naisilla ja miehillä työllisyyden muutokset ovat kohdentuneet eri tavoin työn osa- tai kokoaikaisuuden, ammattiaseman ja iän mukaan tarkastelluissa ryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kesätöiden loppumisen jälkeen työllisyys kääntyi laskuun. Onko jo syytä huoleen?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nummila/nummila_ansiotason_nousu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Rokotevastainen liikehdintä herättää nyt voimakkaita tunteita ja vastakkainasettelua. Mikä osuus salaliittoteorioilla ja tiede-epäilyllä on rokotevastaisuuden innoittajina? Mistä erilaiset salaliittoteoriat kumpuavat? Ja miten niihin tulisi suhtautua?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva33_2048x1365.jpg)
Kevytyrittäjien määrä lisääntyi viime vuonna kymmenellä prosentilla edellisvuodesta. Palkkaa tai työkorvausta laskutuspalvelun kautta vähintään kerran vuoden aikana saaneita kevytyrittäjiä oli vuonna 2020 kaikkiaan noin 44 300. Valtaosalla oli myös jokin muu palkkatyö.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kokkonen_matti_1.jpg)
Auto halutaan edelleen pysyvästi omaan käyttöön. Koronavuonna 2020 vuokra-autojen määrä väheni tuntuvasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Etätyö kotoa käsin on yleisintä perheenisien parissa. Kotitalouden koostumuksen mukaan ei kuitenkaan voi tehdä suoraviivaisia johtopäätöksiä, kuinka hyvin kotonatyössä viihdytään. Etä- ja läsnätyön yhdistävän mallin etsiminen työelämässä lienee vasta alkutaipaleellaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva44_2048x1365.jpg)
Pelkästään kotona työskennelleiden osuus on laskenut selvästi. Ei lainkaan niin tehneiden määrä on kasvanut hieman alkuvuodesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/kananen/syys/kananen_opiskelijoiden_jaksaminen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ajallisesti mitattuna koronan vaikutus opiskelu- ja työelämään on täysin eri. Puolentoista vuoden jakso verrattuna työvuosiin ja opiskeluaikaan asettuu hyvin erilaiseen mittakaavaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/andersson/andersson_aland_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tänä vuonna juhlitaan Ahvenanmaan itsehallinnon sataa vuotta. Sekä suurvaltapolitiikka että maantieteellinen sijainti keskellä merta ovat aikojen saatossa muovanneet ahvenanmaalaista yhteiskuntaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva9_2048x1365.jpg)
Suomessa julkisyhteisöillä on rahoitusvaroja selvästi enemmän kuin velkaa. Rahoitusvarat ja velat ovat kuitenkin jakautuneet epätasaisesti julkisyhteisöjen sektoreiden välillä. Rahoitusvarat ovat kasvaneet finanssikriisistä vuodesta 2008 lähtien melko tasaisesti, ja reilun kahdentoista vuoden jälkeen ne ovat yhteensä yli 190 miljardia euroa korkeammalla tasolla. Korona on kuitenkin tuonut rahoitusvaroihin ja velkoihin myös suuria vaihteluita.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Suomi pitää eilen alkaneessa kokouksessa kiinni Agenda 2030:sta ja vastustaa heikennyksiä sen tavoitteisiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/juuti/syys/juuti_sairaanhoitajien_maastamuutto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työmarkkinat ovat vahvasti eriytyneet sukupuolen mukaan eri ammatteihin. Tampereella voimakkain segregaatio sukupuolten välillä on lieventynyt, mutta toisaalta naisten keskittyminen vähintään 60-prosenttisesti naisvaltaisiin ammatteihin on jopa vahvistunut. Tampereen kaupungin Tilastokeskuksen tutkijapalveluilta tilaama tutkimus kartoitti kehitystä Tampereella ja viidessä muussa suurimmassa kaupungissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva45_2048x1365.jpg)
Korona-aika on vaikuttanut asuntomarkkinaan monella tavoin: kaupunkien vetovoima on säilynyt ja kiinnostus omakotitaloasumiseen ja rivitalokoteihin on kasvanut. Yksinasuvien määrän kasvu pitää yllä pienten kaupunkiasuntojen kysyntää, mutta myös isommat asunnot kiinnostavat ostajia aiempaa enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kun työvoimatutkimus uudistui alkuvuonna, työllisyysluvut muuttuivat takautuvasti. Lisäksi työmarkkinoita on ravistellut koronavitsaus. Kuinka lukuja pitäisi ymmärtää tässä monimutkaisessa tilanteessa? Sääntö on yksinkertainen: on katsottava niitä lukuja, joita on julkaistu vuoden 2021 maaliskuusta alkaen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Säännöllisesti kotona työskennelleiden osuus nousi jo yli 50 prosenttiin valtiosektorilla, jossa työskenneltiin jo ennen koronaa selvästi eniten etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/tuomaala_eljas_1.jpg)
Etätöiden tekemistä ja vapaa-ajan viettoakin palvelevat informaatio- ja viestintäalat ovat selvinneet vaihtelevasti pandemian kurittaessa taloutta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/kohvakka_saarenmaa/kohvakka_saarenmaa_some_hairinta_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joka toinen sosiaalisen median käyttäjä näkee verkossa vihapuhetta. Nettikiusaaminen ja epäasialliset lähestymiset puolestaan rasittavat erityisesti nuoria. Tilastokeskus on kartoittanut suomalaisten kokemaa nettihäirintää ja verkossa havaitsemia vihamielisiä viestejä nyt kolmena vuotena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kuusisto_tapio_1.jpg)
Talous supistui pahimpia pelkoja maltillisemmin viime vuonna, mutta Suomen harmaantuminen jatkuu. Koronakriisin seurauksena talouden uudistumistakin tapahtuu.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Kriisin aikana nuorten naisten työllisyys on heikentynyt enemmän kuin miesten, mutta naisten voi katsoa investoivan tulevaisuuteen panostamalla opiskeluun.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Vielä keväällä pelättiin, että koronakriisi lamauttaa asuntojen myynnin ja rakentamisen. Isku jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi ja vuosi 2020 historiaan asuntojen vilkkaana myynti- ja rakentamisvuotena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/paavilainen_paula_1.jpg)
Asuntorakentaminen voidaan julistaa yhdeksi koronavuoden voittajaksi. Asunnoille myönnetyt rakennusluvat ja uusien aloitettujen asuntohankkeiden hyvä kehitys sekä piristynyt asuntokauppa ennakoivat alalle myös hyvää tulevaisuutta. Uusien kerros- ja rivitaloasuntojen tarjonta myynti-ilmoitusten perusteella sen sijaan laahaa jäljessä vuoden 2019 lukemista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lisäsikö etätyöhön siirtyminen työtunteja koronavuonna? Yksiselitteisen vastauksen sijaan on pyrittävä tunnistamaan ryhmiä, jotka siirtyivät etätöihin, ja myös katsottava, kuinka paljon keskimääräinen tehty viikkotyötuntimäärä muuttui.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/taskinen_pertti/helmi/taskinen_tyomarkkinat_tyon_puute_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työttömyyden lisäksi koronakriisi on pahentanut piilotyöttömien, enemmän työtunteja haluavien osa-aikaisten ja muidenkin työtä etsivien tilannetta. Työn puutteesta kärsivien EU-maiden kärkipäähän ovat heti suurtyöttömyysmaiden jälkeen nousseet Suomi ja Ruotsi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Koronapandemian alkuhämärässä Ilkka Lehtinen uskaltautui luotaamaan inflaatiokehitystä. Kuinka kävi, ja miksi?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/marjo_bruun_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastoviranomaisen merkitys nojaa vahvaan osaamiseen: eri tietolähteiden yhdistämiseen ja ymmärrykseen metatietojen tarpeellisuudesta käytettävyyden kannalta. Tietojen käytön eettisten periaatteiden toteuttamisessa toimimme esimerkkinä muille, muistuttaa Tilastokeskuksen pääjohtaja Marjo Bruun eläköitymisensä kynnyksellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Pikaestimaatti kertoo selvästi odotuksia paremmasta talouskehityksestä koronavuonna. Tieto on auttanut hallintoa, kuluttajia ja yrityksiä toimimaan kriisin keskellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lipasti_laura_1.jpg)
Pandemia ei pysäyttänyt muuttoa kunnasta toiseen. Ennakkotiedot kertovat myös liikahduksista suunnissa: muuttovoittoja ja -tappioita tuli yllättäviin paikkoihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/kohvakka_saarenmaa/kohvakka_saarenmaa_media_some_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16–89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lipasti/lipasti_kansalaispulssi_tasaarvo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-aika on lisännyt naisilla huolia terveydestä ja hyvinvoinnista, miehillä taas toimeentulosta, kertovat Kansalaispulssi-kyselyn tulokset. Myös epäoikeudenmukaisuuden kokemukset näyttävät kasvaneen hieman, naisilla miehiä useammin. Huoli työn ja perheen yhdistämisestä on yhteinen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/weckstrom/weckstrom_korona_kulttuurialat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemian isku kulttuurialoille näkyy liikevaihdossa, palkkasummissa ja työllisyydessä. Tukia on tullut, muuten valopilkut ovat olleet vähissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Voimakkaasti sukupuolen mukaan jakautuneilla työmarkkinoilla naisten työllisyys on kärsinyt koronakriisistä nopeammin – ja ainakin toistaiseksi myös enemmän kuin miesten työllisyys.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/nurmi/joulu/nurmi_majoitus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin myötä alan odotukset kohdistuvat nyt kotimaan vapaa-ajanmatkailuun. Heinäkuusta alkaen se on keskittynyt sellaisiin kohteisiin ja alueisiin, joissa turvavälejä on helpompi noudattaa. Vuokramökeissä rikottiin kesällä ennätyksiä – suurten kaupunkien hotellit ovat vaikeuksissa työmatkalaisten ja ulkomaalaisturistien puuttuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kansalaispulssi-kysely kertoo, että koemme itse noudattavamme ohjeita kuuliaisemmin kuin toiset ihmiset. Asenteissa tapahtuneet muutokset näkyvät pahentuneena koronatilanteena, kirjoittavat Tilastokeskuksen asiantuntijat Tieto&trendit-blogissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/keva/joulu/keva_korona_kriittiset_ammatit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhteiskunnan toiminnan ja huoltovarmuuden kannalta kriittisissä ammattiryhmissä työskentelee 735 000 henkilöä. Miten he sijoittuvat eri aloille ja alueille Suomessa?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/konttinen/konttinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Keväällä alkaneen koronapandemian myötä matkailualojen liikevaihto on pudonnut rajusti ja samalla yritystukien määrä on moninkertaistunut. Lähempi matkailualojen tarkastelu osoittaa, että majoitusalalla tukien kasvu on ollut huomattavasti vaatimattomampaa kuin vaikkapa ravitsemusalalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Miten tavaroiden ja palvelujen vienti on kehittynyt kooltaan, omistustaustoiltaan tai henkilöstöltään erilaisissa yrityksissä? Tilastokeskuksen yritysaineistoilla ja Tullin ulkomaankauppatiedoilla päästään pureutumaan aiempaa syvemmälle poikkeusajan haasteisiin vientiyrityksissä. Vertailemme eri tietolähteiden ja määritelmien vaikutusta tilannekuvaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/vuorio_elina_1.jpg)
Paljonko asuntoja on myynnissä? Miten määrä muuttuu kuukausittain? Missä asunnot menevät vauhdilla kaupaksi, missä hitaammin? Missä saa nopeimmin asunnolle vuokralaisen? Miten tarjonta muuttui korona-sulkujen aikaan? Näihin kysymyksiin pyrkii vastaamaan uusi kokeellinen tilasto.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Altistuminen erilaisille pöpöille on korona-aikana vähentynyt. Työolotutkimuksen tulosten perusteella voi päätellä myös, että sairaana työskentely on yleistynyt – erityisesti kun työpaineet ovat kovat ja pelko työpaikan menettämisestä suuri.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lukkarinen/loka/lukkarinen_tyollistyminen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yli 50-vuotiaiden työllistyminen kehittyi myönteiseen suuntaan viime vuosikymmenellä. Eroa nuorempiin ikäluokkiin on kuitenkin edelleen varsinkin yli 60-vuotiaiden kohdalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva34_2048x1365.jpg)
Ovatko yritykset saaneet sopeutettua kulujaan liikevaihdossa tapahtuneisiin muutoksiin? Muun muassa se tuo suhdannetilinpitoon epävarmuutta. Myös muutokset terveydenhuollossa ovat nyt täysin poikkeuksellisia, ja sekin heijastuu toimialaa koskevien tietojen laskentaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva39_2048x1365.jpg)
Useimmilla aloilla pk-yritykset ovat pärjänneet suuria yrityksiä paremmin. Pk-yritystenkin liikevaihto alkoi silti monella alalla heikentyä toisella neljänneksellä. Samaan aikaan merkittävä osa maksetuista koronatuista näyttää suuntautuneen pienille ja keskisuurille yrityksille. Kenties juuri tukien avulla pk-yritysten heikon positiiviset odotukset loppuvuodelle saattavat vielä toteutua.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva40_2048x1365.jpg)
Velanotolla pelataan aikaa. Siinä on vaaransa, mutta se voi onnistua, jos velalla luodaan uskoa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Ikääntyneiden työllisyydestä puhuttaessa tulee kiinnittää huomiota erityisesti miehiin. Ero Ruotsin hyväksi syntyy erityisesti ikääntyneiden miesten paremmasta työllisyydestä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Yli 55-vuotiaat palkansaajat ovat nykyisin koulutetumpia ja hyväkuntoisempia, arvostavat ansiotyötä tärkeäksi elämänalueeksi huomattavasti useammin ja ovat valmiita jatkamaan työelämässä selvästi pidempään kuin ikätoverinsa vuosituhannen vaihteessa, kertoo vuoden 2018 työolotutkimus.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/wallenius_kambur/syys/parnanen_tyovoimatutkimus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työvoimatutkimuksen kevään ja kesän tietojen perusteella on jo selvää, että koronakriisistä johtuvat muutokset työllisyydessä eivät ole jääneet vain yksittäisen kuukauden poikkeamaksi. Kriisin vaikutusten tulkinta vaimenevaksi muutokseksi taikka tasomuutokseksi tarkentuu seuraavien kuukausien tietojen valmistuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kaunisto_jarkko_1.jpg)
Kun tulot putoavat, säästöt voivat kasvaa vain jos kulutusmenoja vähennetään vielä enemmän. Näin on käynyt aiemmissakin talouskriiseissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/taskinen/syys/taskinen_yotyot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joka neljäs on tehnyt yötöitä alle vuoden. Työvoimatutkimuksen lisäosa kertoo, että yötyössä viivytään harvoin enemmän kuin kymmenen vuotta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Useampi kuin joka kymmenes yli 50-vuotias palkansaaja kokee, että työpaikalla pyritään pääsemään ikääntyneistä palkansaajista eroon. Kokemus on yleisintä työpaikoilla, joissa henkilöstöä on viime vuosina vähennetty muutenkin.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/tahvonen/syys/tahvonen_tulorekisteri_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakeväänkin kehityskulut näkyvät tulorekisterissä. Rekisteristä voidaan tulevaisuudessa tuottaa tietoa yhteiskunnan kehityksestä nopealla aikataululla, mutta työtä rekisterin parissa vielä tarvitaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/juuti/syys/juuti_sairaanhoitajien_maastamuutto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisten sairaanhoitajien maastamuutto lisääntyi melko tasaisesti koko 2010-luvun ajan. Vuosina 2015–2017 Suomeen muutti vuosittain keskimäärin noin 140 sairaanhoitajaa, kun ulkomaille muutti vastaavasti noin 200 sairaanhoitajaa. Ruotsi on ohittanut Norjan selvästi suosituimpana kohdemaana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva45_2048x1365.jpg)
Asuntokaupoissa koettiin keväällä ensin raju pysähdys huhti–toukokuussa, jonka jälkeen tilanne palautui ennalleen kesäkuussa. Uudet indikaattorit tarjoavat uusia näkymiä asuntomarkkinoihin. Jatkossa julkaisemme asuntokauppojen kokonaismäärä- ja arvotiedot kootusti samassa taulukossa sekä tietoa asuntojen myyntiajoista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/paavilainen_paula_1.jpg)
Kuudessa suurimmassa kaupungissa on viimeisen vuoden ajan aloitettu rakentaa noin 3 500 asuntoa enemmän kuin uusia rakennuslupia on haettu. Hupenevatko lupavarastot hiljalleen hidastaen rakentamisen laivan kulkua?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/haapakangas/heina/artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakevään aikana kodeissa tapahtui aiempaa enemmän niin puolisoon kuin lapsiinkin kohdistuvia väkivallantekoja. Ilmoitukset väkivallasta lisääntyivät kuitenkin vielä enemmän jo alkuvuonna ennen etätöihin eristäytymistä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva19_2048x1365.jpg)
Talouskasvu oli hiipumassa monilla aloilla ja alueilla jo ennen koronakriisiä. Sen myötä kasvu lähes pysähtyi, mutta ei rakennusalalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi näkyy erityisesti lomautettujen, alityöllisten ja piilotyöttömien määrän kasvuna. Toistaiseksi vaikutuksia on ollut ennen muuta palvelualoihin, joilla osa-aikatyö on yleistä. Toukokuussa osa-aikatyötä teki 373 000 työllistä, mikä oli 82 000 edellisvuotta vähemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ruotsalainen_kaija_1.jpg)
Normaalioloissa Pohjoismaista eniten kotimaansa ulkopuolella kävivät töissä Ruotsissa asuvat – heitä oli lähes 40 600. Suomalaisista noin 1 300 kävi vuoden 2015 lopussa töissä Ruotsissa ja 970 Norjassa. Suomeen tullaan töihin lähinnä Ruotsista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pehkonen_sampo_1.jpg)
Palkansaajien palkkatulot supistuivat toukokuussa 5 prosenttia edellisvuoteen verrattuna Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan. Yksityisellä sektorilla palkkatulot pienenivät 8 prosenttia. Julkisella sektorilla palkkatulot kasvoivat 2 prosenttia edellisvuodesta, sillä lomarahoja maksettiin jo toukokuussa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rajala_mirjami_1.jpg)
Nykyiset julkaisuaikataulut parantavat tilinpidon eri osa-alueiden lukujen yhtenevyyttä. Ajantasaisten tilastotietojen merkitys korostuu tulkittaessa koronakriisin kansantaloudellisia vaikutuksia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/tupala/kesa/tupala_suomen_rahoitusasema_artikkeli_2048x1365.jpg)
Julkinen sektori ja kotitaloudet ovat velkaantuneet jo pitkään, yritysten lainarahoituksen kasvu on ollut maltillisempaa. Kokonaisuudessaan Suomen kansantalouden rahoitusasema oli koronakriisin alkaessa heikompi kuin finanssikriisiin lähdettäessä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rothovius_tuomas_1.jpg)
Lamasta puhuttaessa olisi hyvä huomioida talouden muitakin mittareita kuin bkt, kirjoittaa kokenut kansantulolaskija. Esimerkiksi työttömyys ja kotitalouksien reaalitulot ovat merkittäviä kansalaisten kannalta, konkurssit ja rahoituslaitosten luottotappiot yritysten osalta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lomautettuja historiallisen paljon, työllisten määrä laskussa, kotona työskentely kasvussa, piilotyöttömyys nousussa. Määräajaksi lomautetut ovat vielä suurimmalta osin työllisiä ja toistaiseksi lomautetut suurelta osin työvoiman ulkopuolella. Tässä koronakevään ensisaldoa työmarkkinoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi on saanut ennen näkemättömän määrän ihmisiä luopumaan kokonaan työnhausta. Työvoiman ulkopuolella olevia oli huhtikuussa 66 000 enemmän ja piilotyöttömiä 88 000 enemmän kuin vuosi sitten.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lehtinen/touko/lehtinen_asuntomarkkinat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Viime vuosikymmenten talouskriiseistä 1990-lama on lyönyt asuntomarkkinoita rajuimmin. Koronakriisin vaikutus voi jäädä lyhytaikaisemmaksi ja nopeaa kaupan määrän laskua seurata nopeahko nousu, arvioi pitkän linjan hinta-asiantuntija.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Euroopan maiden erilaiset elinkeino- ja työmarkkinarakenteet ja digitalisaation vauhti vaikuttavat siihen, kuinka suurelle osalle työpaikkansa säilyttäneestä väestöstä etätyön tekeminen ylipäänsä on ollut mahdollista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Maakunnista ahtaimmin asutaan muuttovoittoisella Uudellamaalla, jossa joka kymmenes asuntokunnista asui ahtaasti vuonna 2018. Katso vuorovaikutteiselta kartalta oman asuinkuntasi tilanne. Paitsi lapsiperheet etenkin ulkomaalaistaustaiset asuvat muita ahtaammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/leskinen/touko/leskinen_tyovoimareservit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työllisyys ennätti kasvaa ennen koronakriisiä yhtäjaksoisesti vuodesta 2015 alkaen ja työvoiman ulkopuolella olevien määrä pienentyä vuodesta 2016 alkaen. Talouskasvu veti niin työvoiman ulkopuolelta kuin piilotyöttömistä etenkin 55–64-vuotiaita työhön ja työnhakuun. Työnsaantimahdollisuuksien parantuminen näkyi selvästi myös opiskeluikäisten aktivoitumisena.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/alestalo/alestalo_bkt_artikkeli_1200x800.jpg)
Koronapandemian vaikutus bruttokansantuotteeseen voi kriisin pitkittyessä muodostua pahemmaksi kuin lamojen ja jopa käymiemme sotien aikoina. Naapurimme on aina kulkenut omaa tietään ja pienemmin kolhuin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/niemi_mervi_1.jpg)
Ennen pandemiaa palvelut olivat tulleet monipuolistamaan teollisuudesta ja vientipainotteisesta tavaratuotannosta eläneen Suomen taloutta ja kilpailukykyä. Jatkuuko monipuolistuminen kriisin jälkeen? Paljon riippuu nyt tehtävistä kysymyksistä ja ratkaisuista. Kysyntä, tuotanto ja kehittämistoiminta voivat muuttua paljonkin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Kuluttajien luottamus -tutkimuksen lisäkysymysten tulokset kertovat varsin synkistä työllisyysnäkemyksistä koronapandemian seurauksena. Vaikka lomautusta ja työttömäksi jäämistä ennakoivien palkansaajien ja yrittäjien osuudet vastauksissa ovat pieniä, ovat ne määrällisesti huolestuttavan suuria.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/partanen_jussi_1.jpg)
Tilastojen valossa näyttää siltä, että kriisi iskee kaikkein suorimmin juuri pienyritysvaltaisille toimialoille: maa-, metsä- ja kalatalouteen, muuhun palvelutoimintaan sekä taiteisiin, viihteeseen ja virkistykseen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Noin 60 prosenttia suomalaisista on vähentänyt kulutustaan koronakriisin takia, kertovat kuluttajien luottamus -tutkimuksen lisäkysymyksiin saadut vastaukset. Noin neljä kymmenestä arvioi, ettei pandemialla ole ollut vaikutusta heidän kulutukseensa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yrittäjistä 63 prosenttia arvioi koronakriisin vähentäneen ainakin jossain määrin töiden, asiakkaiden tai toimeksiantojen määrää, kertoo kuluttajien luottamus -tutkimus. Iso osa yrittäjistä katsoo silti selviävänsä pandemiasta ilman työttömyyttä. Toisaalta joka kymmenes yrittäjä, mikä vastaa yli 30 000 yrittäjän joukkoa, pitää yritystoimintansa selviytymismahdollisuuksia kriisistä melko tai hyvin epätodennäköisenä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva9_2048x1365.jpg)
Vuoden 2019 kuluessa palkkasumman kasvu hidastui edellisvuoteen verrattuna muutamaa toimialaa lukuun ottamatta. Palkkojen kasvu hyytyi etenkin rakentamisen alalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kolu_johannes_1.jpg)
Suomalaismatkailijat kuluttavat pari miljardia euroa enemmän ulkomailla kuin ulkomaalaiset täällä. Jos korona korjaa matkustustasetta, se näkyy Suomen vaihtotaseessa ja talouden toipumisessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yksinyrittäjät ovat joutuneet koronakriisin riepottelemiksi hyvin erilaisista taloudellisista tilanteista käsin. Suurin osa on huomattavan pienituloisia, kertoo Tilastokeskuksen Yrittäjät Suomessa 2017 -tutkimus.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/kangassalo/kangassalo_koronakriisi_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronarajoitusten astuttua voimaan pessimismi valtasi nopeasti kuluttajien odotukset Suomen talouden kehityksestä ja työttömyyden kasvua ennakoivien osuus lisääntyi voimakkaasti. Omaan talouteen huonompia aikoja ennakoivien kuluttajien osuus tuplaantui kerralla, mikä on ainutlaatuista kuluttajien luottamus -tilaston koko historiassa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Globalisoitumisen kultakausi sijoittui Neuvostoliiton hajoamisen ja finanssikriisin väliin, ja Suomi on kehityksen kärkikymmenikössä. Taloudellisen globalisaation aste on EU-maista alhaisin Italiassa, mutta Pohjois-Italian vaateteollisuudella on vahva kytkös Kiinaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Tehdyt työehtosopimukset, hyödykeverojen korotukset, raakaöljyn hinta… monet tekijät ovat tiedossa, mutta koronakriisin vaikutukset arvaamattomia. Inflaatioasiantuntija hahmottelee kaksi skenaariota tulevalle hintatason kehitykselle.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/kotkavuori/maalis/kotkavuori_polkupyorat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ensimmäisen patentoi saksalainen vapaaherra pari sataa vuotta sitten, nyt niitä on miljardi. Innovaatioistamme hienoin auttaa taistelussa vitsauksia vastaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/keva/maalis/keva_tyomatkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona koettelee työmatkalaisia, kun julkisen liikenteen vuoroja on peruttu ja yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittisien ammattien työntekijät käyvät edelleen työpaikoillaan. Työmatkojen keskipituus kasvoi lähes kilometrin vuosina 2013-2017, mutta edelleen 46 prosenttia matkoista on pyöräillen alle seitsemän kilometrin mittaisia.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Viime viikkojen tapahtumat ovat asettaneet vuoden 2018 Työolotutkimuksen tulokset uuteen valoon. Sote-alaa koskevat tiedot saivat tuolloin tuoreeltaan ajattelemaan, että tästä ei tilanne enää paljon voi pahentua. Nyt ei liene kenellekään epäselvää, että kyllä vaan voi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Helmikuu 2020 jää työmarkkinoiden historiaan viimeisenä ”normaalina” kuukautena pitkään aikaan. Kaksijakoisen maaliskuunkaan tiedot eivät vielä anna koko kuvaa koronakriisin kärjistymisestä. Työmarkkinatiedot ensimmäiseltä vuosineljännekseltä ja maaliskuulta julkaistaan 23.4.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/moilanen/maalis/moilanen_kasvukatsaus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen talous ja yritystoiminta lähti koronakriisin pyörteisiin valmiiksi epävarmasta tilanteesta, kertovat tuoreimmat suhdannetilastot.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisten määrä kasvoi tammikuussa vuoden takaiseen verrattuna 46 000:lla, ja myös työllisyysasteen trendi harppasi ylöspäin. Muutokset ovat yllättävän, jopa epäuskottavan suuria. Mitä taustalla voisi olla?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Vuoden 2021 alussa toteutuva ikäryhmän laajennus ei vaikuta työllisyysasteeseen, eikä työvoimatilastojen mittarit muutoinkaan siitä liioin värähtäne. Silti kaikkien eläkeläisten vastaaminen tutkimukseen on tärkeää. Näin tarkennamme kuvaa iäkkäimpien työllisyydestä, joka elinajanodotteen noustessa on kasvussa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Muutoksia tulee keruuseen, menetelmään, määritelmiin ja sisältöön. Myös kysymysten muotoilu muuttuu. Parhaillaan Tilastokeskuksessa arvioidaan muutosten vaikutuksia työllisyyttä ja työttömyyttä kuvaaviin tunnuslukuihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pehkonen_sampo_1.jpg)
Hoitoalan palkkaneuvotteluissa esiin nousseen näkemyksen perusteella hoitajat ovat vaihtaneet tai vaihtamassa sankoin joukoin työtehtäviä. Näkemykselle ei kuitenkaan löydy viitteitä Tilastokeskuksen työssäkäyntitilaston ja tutkintorekisterin vuosien 2010–2018 tiedoista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/lukkarinen/lukkarinen_tyomarkkinavirrat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työmarkkinoilla on viimeisen kymmenen vuoden aikana tapahtunut suuria muutoksia työllisyydessä. Virtatilastoista käy ilmi, että vuoden 2018 alussa virta työttömyydestä työllisyyteen oli korkeimmillaan ja että vuoden 2018 loppupuolella työllisyyden kasvua ylläpiti ensisijaisesti virta työvoiman ulkopuolelta työllisyyteen. Virta työllisyydestä työttömyyteen on pysynyt suhteellisen vakaana vuosien 2008 ja 2018 välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Pelkkä kokoaikatyön puute ei kerro siitä, koetaanko osa-aikatyö kielteisenä ja ei-toivottavana. Osa-aikatyöntekijät voivat pitää työtään mielekkäänä ja merkityksellisenä, vaikka toiveena olisikin kokoaikainen työ.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisyyden vahva kehitys hiipui alkukesällä, kun työllisiä oli kesäkuussa käytännössä saman verran kuin vuotta aiemmin. Työttömien määrä kuitenkin laski – mistä on kysymys?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Nollatuntisopimuksella työskenteleviin lukeutuu yhtäältä opiskelijoita ja eläkeläisiä, joista suurimmalle osalle sopimus käy hyvin. Toisaalta joukossa on niin koko- kuin osa-aikaisia työntekijöitä. Heille ansiotyö on pääasiallinen toiminta, ja toisenlainen sopimus olisi toivotumpi.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nurmi_maliranta/nurmi_maliranta_maahanmuuttajat_artikkeli_1000x667.jpg)
Tilastokeskuksen tutkimusaineistojen käyttö on kasvanut huimasti viime vuosina. Uusi omistaja-aineisto johdattaa yrittäjyyden ytimeen ja mahdollistaa esimerkiksi maahanmuuttajataustaisten yritysten merkityksen tarkastelun.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen tuottama työllisyysaste on valtakunnan seuratuimpia lukuja, ei vähiten sen vuoksi, että Sipilän hallitus otti keväällä 2015 hallituskauden tavoitteeksi työllisyysasteen noston 72 prosenttiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Tulevina kuukausina nähdään, onko työllisyysasteen trendin kasvun taittuminen hetkellistä vai osa pidempiaikaista kehitystä. Niin tai näin, tarkastelussa ei kannata takertua yhteen lukuun: työllisyysluvuissa on paljon muitakin tärkeitä indikaattoreita, kuten piilotyöttömät ja alityölliset.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi_2018/larja_hannula/larja_tyollisyys_kasvoi_oikeasti_2048x1365.jpg)
Työllisyyden kasvu tuli vuoden toisella neljänneksellä pääasiassa yksityisen sektorin kokoaikatöistä, kirjoittavat työmarkkinatilaston asiantuntijat Liisa Larja ja Ulla Hannula.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisiä voisi olla vielä rutkasti enemmänkin, koska työikäinen väestö on kasvanut 10 vuodessa 125 000:lla, kommentoi Pertti Taskinen työvoimatutkimuksesta myönteistä työllisyyskehitystä
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Työllisen määritelmässä tapahtunut muutos vaikutti ensisijaisesti pienten lasten äitien työllisyysasteeseen, sillä Suomessa juuri äidit pitävät suurimman osan vanhempainvapaasta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Nykynuoret elävät aiempaa vauraammassa, kaupunkimaisemmassa ja monikulttuurisemmassa Suomessa. Nuorten elintaso ja terveys ovat kohentuneet, kuolleisuus on vähentynyt ja koulutus on tuonut lisää tulevaisuuden mahdollisuuksia. Hyvinvoinnissa on kuitenkin eroja, joihin vaikuttavat mm. sukupuoli ja perhetausta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Työ- ja elinkeinoministeriön ja Tilastokeskuksen tuottamat tilastot avoimista työpaikoista poikkeavat huomattavasti toisistaan. Taustalla on lähdeaineistojen ja rajauksien eroavaisuuksia, jotka johtuvat tilastojen erilaisista lähtökohdista. Molemmille on omat käyttötarpeensa työvoiman kysynnän mittareina.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suomessa asuvien ulkomaalaistaustaisten naisten työllisyysaste on varsin matala verrattuna niin suomalaistaustaisiin naisiin kuin ulkomaalaistaustaisiin miehiinkin. Mikä selittää suuria eroja ja mitä niille voisi tehdä?
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
NEET-indikaattorilla mitataan niiden nuorten määrää, jotka eivät ole työssä eivätkä opiskelemassa. Työn ja opiskelun ulkopuolelle olevien määrää on tärkeää seurata, sillä NEET-status on yhteydessä jatkokoulutuksen puutteeseen sekä useisiin sosiaalisiin ja psyykkisiin ongelmiin.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Alueellisia työmarkkinoita on kuvattu perinteisesti vuoden lopun tilanteen perusteella. Kuva muuttuu, kun vuodenaikoihin liittyvä kausivaihtelu otetaan huomioon ja tilastointia laajennetaan eri ajankohtiin.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Yrityksiä on nyt lähes 60 000 enemmän, mutta niiden henkilöstömäärä on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 1990.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suurimmalla osalla työttömistä on taustallaan yksi tai kaksi työllistymistä heikentävää rakenteellista tekijää. Ilmiö liittyy perinteisesti miesvaltaisten toimialojen heikkoon menestykseen. Lähes 80 prosenttia työttömistä, joiden työkokemus oli taantuvalta toimialalta, on miehiä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Työelämä on mullistunut perinpohjaisesti maamme itsenäisyyden aikana, etenkin sotien jälkeen. Työuran alkamista ja toisaalta päättymistä onkin nykyisin hankala määrittää.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Liukumat vaikuttavat merkittävästi ansioiden kehitykseen. Taantumissa se on mekanismi, joka parantaa Suomen kilpailukykyä. Työllisyyden kohentuessa liukumat vaikuttavat toiseen suuntaan.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Vuonna 2013 työmarkkinoilla oli noin 152 000 itsensä työllistävää 15–64-vuotiasta. Maatalousyrittäjien määrä on vuodesta 2000 lähtien vähentynyt roimasti, mutta ammatinharjoittajien ja freelancereiden määrä on kaksinkertaistunut.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Nuorisosta on aina oltu huolissaan. Nykyisin suuri huoli kohdistuu nuorten pitkiin opiskeluaikoihin, työttömyyteen ja työasenteisiin. Nykynuoret eivät kuitenkaan poikkea arvoiltaan ja asenteiltaan merkittävästi vanhemmista ikäluokista.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suomessa siirrytään eläkkeelle entistä myöhemmin. Pääasiallinen syy tähän on vuoden 2005 eläkeuudistus, jonka nojalla eläkkeelle voi jäädä joustavasti 63–68 vuoden iässä. Eläkeikää lähestyvien työllisyysaste on parempi mittari työurien todellisen pidentymisen tarkasteluun kuin 25-vuotiaalle laskettu eläkkeellesiirtymisiän odote.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suomalaisten työikäisten määrä vähenee vuosittain noin 25 000 hengellä. Maahanmuutto puolittaa vähennyksen, mutta siitä huolimatta työikäisten väheneminen jatkuu ainakin seuraavat 20 vuotta. Maahanmuuttajissa on työvoimapotentiaalia: 78 prosenttia heistä on työikäisiä.