Välfärdsområdesval, kvalitetsbeskrivning
- 1. Relevans av statistikuppgifterna
- 2. Metodbeskrivning
- 3. Felfrihet och exakthet
- 4. Tidsenlighet och rättidighet
- 5. Tillgänglighet och transparens
- 6. Jämförbarhet
- 7. Tydlighet och konsistens/enhetlighet samt dokumentering
1. Relevans av statistikuppgifterna
1.1 Sammandrag av uppgiftsinnehållet i statistikenStatistikcentralen producerar den officiella statistiken över välfärdsområdesval. Statistiken innehåller de centrala uppgifterna om kandidater, invalda, röstberättigade, väljare och väljarstödet för partierna. På statistiksidan Välfärdsområdesval finns också analyser av kandidaternas och de invaldas bakgrund samt av väljarna, databastabeller (den mest exakta nivån är röstningsområdet).
1.2 Centrala begreppAllmänt
Enligt social- och hälsovårdsreformen (RP 241/2020 rd) inrättas 21 välfärdsområden i Fastlandsfinland. Lagstiftningen om välfärdsområdena trädde i kraft 1.7.2021.
Enligt 8 § i vallagen bildar kommunen ett röstningsområde, om det inte är nödvändigt att dela in den i flera röstningsområden. Vallagen innehåller inga närmare bestämmelser om röstningsområdenas storlek eller invånarantal. Beslut om röstningsområdena fattas av fullmäktige.
Vid välfärdsområdesvalet 2022 iakttas den indelning i röstningsområden som träder i kraft 1.1.2022 och som baserar sig på de beslut om indelning i röstningsområden som kommunerna meddelat till Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata senast 31.8.2021.
Helsingfors stad varken är eller hör till ett välfärdsområde, så välfärdsområdesval förrättas inte där.
I välfärdsområdesvalet 23.1.2022 är antalet kommuner i Fastlandsfinland som hör till de 21 välfärdsområdena 292.
Enligt 7§ i lagen on genomförande av reformen av social- och hälsovården och räddningsväsendet och om införande av lagstiftningen (616/2021 2 kap., 6 och 7 §) är välfärdsområdena följande:
-
Östra Nylands välfärdsområde, som består av följande kommuner i landskapet Nyland: Askola, Borgå, Lappträsk, Lovisa, Mörskom, Pukkila och Sibbo,
-
Mellersta Nylands välfärdsområde, som består av följande kommuner i landskapet Nyland: Borgnäs, Hyvinge, Mäntsälä, Nurmijärvi, Träskända och Tusby,
-
Västra Nylands välfärdsområde, som består av följande kommuner i landskapet Nyland: Esbo, Hangö, Ingå, Högfors, Grankulla, Kyrkslätt, Lojo, Raseborg, Sjundeå och Vichtis,
-
Vanda och Kervo välfärdsområde, som består av följande kommuner i landskapet Nyland: Vanda och Kervo
-
Egentliga Finlands välfärdsområde, som består av följande kommunerna i landskapet Egentliga Finland,
-
Satakunta välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Satakunta,
-
Egentliga Tavastlands välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Egentliga Tavastland,
-
Birkalands välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Birkaland,
-
Päijänne-Tavastlands välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Päijänne-Tavastland,
-
Kymmenedalens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Kymmenedalen,
-
Södra-Karelens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Södra-Karelen,
-
Södra-Savolax välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Södra-Savolax,
-
Norra-Savolax välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Norra-Savolax,
-
Norra-Karelens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Norra-Karelen,
-
Mellersta Finlands välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Mellersta Finland,
-
Södra Österbottens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Södra Österbotten,
-
Österbottens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Österbotten,
-
Mellersta Österbottens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Mellersta Österbotten,
-
Norra Österbottens välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Norra Österbotten,
-
Kajanalands välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Kajanaland,
-
Lapplands välfärdsområde, som består av kommunerna i landskapet Lappland.
Välfärdsområdesvalet förrättas samtidigt med kommunvalen från 2025. Valen är direkta, hemliga och proportionella och har lika rösträtt.
Vid välfärdsområdesval är valkretsen välfärdsområdet. Välfärdsområdets högsta beslutanderätt utövas av välfärdsområdesfullmäktige, vars medlemmar och suppleanter väljs genom välfärdsområdesval. Fullmäktiges mandattid är fyra år.
Det första välfärdsområdesvalet förrättas dock som ett separat val söndagen den 23 januari 2022. Välfärdsområdesvalnämnderna fastställer resultaten av välfärdsområdesvalet den 26 januari 2022. Mandattiden för de välfärdsområdesfullmäktige som valts i detta val börjar den 1 mars 2022 och varar till den 31 maj 2025 (616/2021 2 kap. 16 §).
VallagstiftningValet förrättas enligt gällande vallagstiftning (den uppdaterade vallagen https://www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/1998/19980714). Närmare information finns på Justitieministeriets webbplats www.vaalit.fi/sv (=> Valinformation => Vallagstiftning) och www.finlex.fi/sv, vallagen (714/1998).
Lag om välfärdsområden (611/2021): 23 § Välfärdsområdesval, 24 § Antalet ledamöter i fullmäktige, 25 § Ersättare i fullmäktige, 28 § Rösträtt i välfärdsområdesval och i folkomröstningar i välfärdsområden, 31 § Folkomröstningar i välfärdsområden, 76 § Allmän valbarhet, 77 § Valbarhet till välfärdsområdesfullmäktige.
RP 241/2020 rd
Valbestämmelser i annan lagstiftning:
Kommunstrukturlag (1698/2009), Lag om indelning i välfärdsområden
och landskap (614/2021), Lag om ordnande av social- och hälsovård
samt räddningsväsendet i Nyland (615/2021), Lag om genomförande av
reformen av social- och hälsovården och räddningsväsendet och om
införande av den lagstiftning som gäller reformen (616/2021).
Alla val i Finland förrättas enligt följande principer:
-
Valen är direkta . Väljarna (de röstberättigade) röstar direkt på dem som de vill se invalda.
-
Valen är proportionella. Vid proportionella val står antalet kandidater som väljs från varje parti (eller annan gruppering) i proportion till antalet röster i jämförelse med andra grupperingar (gäller inte presidentval).
-
Valen är hemliga. Valhemligheten innebär att varken valmyndigheterna eller någon annan får veta vem en väljare röstat på eller om väljaren eventuellt lämnat in en blank röstsedel. Om väljaren överhuvudtaget har utövat sin rösträtt, hör dock inte till valhemligheten.
-
Allmän och lika rösträtt i valen. Allmän rösträtt innebär att rösträtten är enbart beroende av sådana allmänna krav som varje medborgare i allmänhet uppfyller. Lika rösträtt innebär att varje röstberättigad har lika rätt att påverka valresultatet. Vid allmänna val har alla en röst.
-
Varje väljare skall rösta själv. Rösträtten får inte utövas via ombud. Under vissa förutsättningar kan väljaren dock använda ett biträde vid röstningen.
-
Röstningen skall ske i närvaro av en valmyndighet. Ett undantag är brevröstning som inte sker i närvaro av en valmyndighet. När brevröstningen förrättas ska väljaren kalla in två vittnen att närvara som undertecknar en försäkran om att röstningen har skett med bevarande av valhemligheten och med respekt för valfriheten.
-
Det finländska valsystemet är en kombination av personval och partival. Med en och samma siffra röstar väljarna både på ett parti och en person (gäller inte presidentval).
Valdagen för det första välfärdsområdesvalet är söndagen den 23 januari 2022. Välfärdsområdesvalnämnderna fastställer resultaten av välfärdsområdesvalet den 26 januari 2022.
Valsättet vid välfärdsområdesval är proportionellt, öppet listval på samma sätt som vid kommunalval. Proportionellt valsätt innebär att partiet får mandat i det organ som väljs, i detta fall välfärdsområdesfullmäktige, i samma förhållande som partiet får röster i valet. Om partiet får omkring 20 procent av rösterna i valet, ska partiet också få omkring 20 procent av de platser som delas ut. Proportionaliteten genomförs även vid välfärdsområdesval med d'Hondts metod, som också används vid riksdagsval, kommunalval och Europaparlamentsval.
Vid välfärdsområdesval är valkretsen välfärdsområdet. Kandidaterna ställs upp för hela välfärdsområdet, väljarna röstar bara på kandidater inom sitt eget välfärdsområden och resultatet beräknas enligt välfärdsområde.
Välfärdsområdets högsta beslutanderätt utövas av välfärdsområdesfullmäktige, vars medlemmar och suppleanter väljs genom välfärdsområdesval. Välfärdsområdesfullmäktiges storlek avgörs enligt välfärdsområdets invånarantal den 31 augusti 2021 (616/2021 2 kap. 16 §). Fullmäktiges mandattid är fyra år och inleds den 1 mars 2022.
Varje välfärdsområdesfullmäktige beslutar själv om sin storlek, men i lagen om välfärdsområden föreskrivs att det i de minsta områdena väljs minst 59 fullmäktigeledamöter och i de största minst 89 fullmäktigeledamöter.
Enligt de uppgifter som fanns i befolkningsdatasystemet 31.8.2021 är antalet ledamöter i välfärdsområdesfullmäktige som väljs i välfärdsområdesvalet 2022 följande inom respektive välfärdsområde:
Välfärdsområde | Antal ledamöter |
Mellersta Österbotten | 59 |
Kajanaland | 59 |
Östra Nyland | 59 |
Södra-Karelen | 59 |
Södra Savolax | 59 |
Kymmenedalen | 59 |
Norra-Karelen | 59 |
Egentliga Tavastland | 59 |
Österbotten | 59 |
Lappland | 59 |
Södra Österbotten | 59 |
Mellersta Nyland | 69 |
Päijänne-Tavastland | 69 |
Satakunta | 69 |
Norra Savolax | 69 |
Mellersta Finland | 69 |
Vanda och Kervo | 69 |
Norra Österbotten | 79 |
Västra Nyland | 79 |
Egentliga FInland | 79 |
Birkaland | 79 |
Rösträtten vid välfärdsområdesval ska bestämmas på motsvarande sätt som vid kommunalval: röstberättigad är personer som har fyllt 18 år senast på valdagen och som
-
är finska medborgare eller medborgare i andra medlemsstater i Europeiska unionen eller isländska eller norska medborgare och vars hemkommun är en kommun som hör till välfärdsområdet i fråga den 51 dagen före valdagen; eller
-
medborgare i en annan stat och vars hemkommun är en kommun som hör till välfärdsområdet i fråga den 51 dagen före valdagen och som har haft hemkommun i Finland utan avbrott två år räknat från den 51 dagen före valdagen, eller
-
personer som är anställda inom EU eller en i Finland verksam internationell organisation eller som är familjemedlemmar till sådana personer och som är bosatta i en kommun som tillhör till välfärdsområdet den 51 dagen före valdagen förutsatt att uppgifter om personen på personens begäran har registrerats i befolkningsdatasystemet och personen skriftligen senast den 52 dagen före valdagen har gjort en anmälan till Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata om sin önskan att utöva sin rösträtt i välfärdsområdesvalet.
En ändring av vallagen (RP 101/2017), där brevröstning för utlandsfinländare ( obs! inte rösträtt i kommunalval och i välfärdsområdesval ) och andra som vistas utomlands under valtiden möjliggjordes trädde i kraft 1.11.2018. Röstberättigade som vid tidpunkten för ett val bor eller vistas utomlands kan rösta från utlandet per brev. Brevröstningen användes för första gången i riksdagsvalet 2019 och därefter i Europaparlamentsvalet 2019.
RösträttsregisterMyndigheten för digitalisering och befolkningsdata upprättar den 46 dagen (8.12.2021) före valdagen ett register över de röstberättigade (rösträttsregister). Till rösträttsregistret förs de uppgifter om varje röstberättigad (bl.a. namn, personbeteckning, hemkommun och röstningsställe på valdagen), som ingick i befolkningsdatasystemet den 51 dagen (3.12.2021) före valdagen.
Rösträttsregistret är offentligt framlagt från och med den 41 dagen (13.12.2021) före valdagen. Till alla dem som är upptagna i registret sänds dessutom senast den 24 dagen före valdagen (30.12.2021) en anmälan om rösträtt (ett meddelandekort), som innehåller bl.a. uppgifter om valdagen, förhandsröstningsperioden, adressen till röstningsstället och kontaktinformationen till valmyndigheten. Ur rösträttsregistret skrivs senare ut vallängder för valdagens röstningsställen. Rättelseyrkanden angående rösträttsregistret ska framställas hos Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata senast den 16 dagen (7.1.2022) före valdagen. Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata avgör rättelseyrkandena senast den 13 dagen (10.1.2022) före valdagen.
Rösträttsregistret vinner laga kraft den 12 dagen före valdagen, dvs. tisdagen den 11.1.2022, kl. 12.
RöstningDen röstberättigade kan rösta antingen 1) under förhandsröstningstiden eller 2) på valdagen, på söndagen (23.1.2022).
Förhandsröstningen i Finland förrättas (12.1–18.1.2022) på allmänna förhandsröstningsställen, på anstalter och som hemmaröstning under vissa förutsättningar. I varje kommun finns minst ett allmänt förhandsröstningsställe. I de största kommunerna finns det vanligen flera allmänna förhandsröstningsställen. Förhandsröstningsstället är öppet alla sju dagar då det är möjligt att rösta på förhand.
Förhandsröstning i utlandet förrättas (12.1–15.1.2022) i finska beskickningar och deras verksamhetsställen och på finska fartyg. Allmänna förhandsröstningsställen i utlandet är de finska beskickningar och deras verksamhetsställen som har förordnats genom förordning av statsrådet. Varje röstberättigad får rösta på förhand på de allmänna förhandsröstningsställena i Finland eller utomlands på finska beskickningar. På beskickningarna kan vem som helst som är röstberättigad i välfärdsområdesvalet rösta oberoende av i vilket land eller i vilken kommun han eller hon bor. Rösta på beskickningar kan sålunda röstberättigade som till exempel är på semester eller stationerade i utlandet.
På valdagen kan den röstberättigade rösta enbart på röstningsstället i sitt eget röstningsområde. Väljaren behöver inte ha någon särskild orsak för att kunna rösta på förhand, utan han eller hon kan fritt välja att rösta på förhand i stället för att rösta på valdagen. Förhandsröstningen inleds den 11 dagen före valdagen (12.1.2022) och avslutas utomlands den åttonde dagen före valdagen (15.1.2022) och i Finland den femte dagen före valdagen (15.1.2022).
Helsingfors stads särställningHelsingfors stad varken är ett välfärdsområde eller hör till ett välfärdsområde och därför förrättas inget välfärdsområdesval där. Röstberättigade i andra kommuners välfärdsområdesval kan dock rösta på sådana allmänna förhandsröstningsställen och sådana röstningsställen på anstalter som finns inom Helsingfors stads område.
Uträkning av valresultat i välfärdsområdesvalRösträkningen vid välfärdsområdesval genomförs på samma sätt som rösträkningen vid kommunalval.
Vid välfärdsområdesval räknar centralvalnämnden vid var och en kommun förhandsrösterna och utför kontrollräkning av rösterna på valdagen. När räkningen är klar meddelar varje centralvalnämnd till välfärdsområdesvalnämnden de röstetal som i kommunen har tilldelats varje kandidat samt parti, valförbund och gemensam lista samt antalet ogiltiga röster. Efter att ha fått anmälan från alla kommuner inom välfärdsområdet fastställer välfärdsområdesvalnämnden resultatet av välfärdsområdesvalet.
Fastställande av valresultatetVid fastställandet av valresultatet tillämpas det s.k. d´Hondtska systemet, i vilket man i den första fasen av uträkningen av valresultatet räknar det totala antalet röster för varje enskild grupp i valkretsen, dvs. för
-
ett (enskillt) parti som inte tillhör något valförbund,
-
ett valförbund,
-
en gemensam lista samt
-
en valmansförening som inte tillhör någon gemensam lista
Partier som ingått valförbund behandlas således som en grupp, likaså valmansföreningar som inte tillhör en gemensam lista. I det andra skedet ställs kandidaterna i varje gruppering i rangordning på basis av antalet röster de fått.
I det tredje skedet tilldelas varje kandidat ett jämförelsetal så att den enligt rangordningen första kandidaten som jämförelsetal får gruppens hela antal röster, den andra kandidaten hälften därav, den tredje en tredjedel, den fjärde en fjärdedel, och så vidare.
Slutligen ställs alla kandidater i välfärdsområdet i rangordning på grundval av jämförelsetalen och utifrån denna lista utses till ledamot i fullmäktige lika många kandidater som väljs i välfärdsområdet.
Valbarhet och kandidatuppställningValbarhet
Valbar i välfärdsområdesval är en person
-
som är invånare i välfärdsområdet (vars hemkommun hör till välfärdsområdet),
-
som i något välfärdsområde har rösträtt i välfärdsområdesvalet och
-
inte står under förmyndarskap.
En invånare i ett välfärdsområde är ene person som i enlighet med lagen om hemkommun (201/1994) har en hemkommun inom välfärdsområdet.
Bestämmelser om begränsningar för valbarhet ska tas in 77§ i lagen om välfärdsområden.
“Valbar till välfärdsområdesfullmäktige är inte
-
en statstjänsteman som sköter tillsynsuppgifter som direkt gäller välfärdsområdesförvaltningen,
-
den som är anställd hos välfärdsområdet i en ledande uppgift inom välfärdsområdesstyrelsens eller en nämnds uppgiftsområde eller inom något av välfärdsområdets affärsverk eller i en därmed jämförbar ansvarsfull uppgift,
-
den som är anställd hos en sammanslutning eller stiftelse där välfärdsområdet har bestämmelser inflytande och som vad ställning beträffar kan jämföras med en sådan hos välfärdsområdet anställd person som avses i 2 punkten,
-
den som är anställd hos en välfärdssammanslutning där välfärdsområdet är medlem och som vad ställningen beträffar kan jämföras med en sådan hos välfärdsområdet anställd person som avses i 2 punkten.
Den som är anställd i en uppgift som avses ovan är dock valbar till fullmäktigeledamot, om anställningsförhållandet upphör innan ledamöternas mandattid börjar."
Valbarheten bestäms i regel enligt samma tidtabell som personens rösträttskommun, dvs. enligt uppgifterna i befolkningsdatasystemet den 51 dagen (3.12.2021) före valdagen. Om en person flyttar till en annan kommun efter detta datum följer personens valbarhet med.
I lagstiftningen finns ingen tydlig tidpunkt för fastställandet av kandidaternas valbarhet, men i praktiken ska kandidatens hemkommun vara klar senast den 32 dagen före valdagen då välfärdsområdesvalnämnderna behandlar och avgör kompletteringarna till kandidatansökningarna. Beslut som gäller kandidatens hemkommun fattas på basis av uppgifterna i befolkningsdatasystemet.
KandidatuppställningI välfärdsområdesval får kandidater ställas upp av partier som införts i partiregistret och valmanföreningar. Partierna kan bilda valförbund och valmanföreningarna gemensamma listor. De uppställda kandidaterna är kandidater i hela välfärdsområdet.
Partiets kandidater ställs upp av en partiförening inom välfärdsområdet som har utsetts av partiets centralorganisation och anmälts till välfärdsområdesvalnämnden.
En valmansförening kan bildas av minst 50 röstberättigade som bor inom välfärdsområdet.
Kandidatlistans maximilängd är 1,25 gånger antalet fullmäktigeledamöter som väljs inom välfärdsområdet.
Vid varje kandidat antecknas i sammanställningen av kandidatlistorna förutom nummer, namn och yrke även kandidatens hemkommun.
Partierna och valmansföreningarna lämnar in kandidatansökningarna till välfärdsområdesvalnämnden.
Välfärdsområden, kommuner och röstningsområdenKommunerna är placerade i välfärdsområden ( i Fastlandsfinland ). Enligt 2 kap. 6 § i social- och hälsovårdsreformen (RP 241/2020 rd) inrättas 21 välfärdsområden i Fastlandsfinland. Lagstiftningen om välfärdsområdena trädde i kraft 1.7.2021.
Enligt 8 § i vallagen bildar kommunen ett röstningsområde, om det inte är nödvändigt att dela in den i flera röstningsområden. Vallagen innehåller inga närmare bestämmelser om röstningsområdenas storlek eller invånarantal. Beslut om röstningsområdena fattas av fullmäktige.
Vid välfärdsområdesvalet 2022 iakttas den indelning i röstningsområden som träder i kraft 1.1.2022 och som baserar sig på de beslut om indelning i röstningsområden som kommunerna meddelat till Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata senast 31.8.2021.
I välfärdsområdesvalet den 23 januari 2022 är antalet kommuner i Fastlandsfinland som hör till de 21 välfärdsområdena 292.
I statistiken har gällande statistisk kommungruppering använts (Statistikcentralen, kommuner och kommunbaserade indelningar).
I den statistiska kommungrupperingen indelas kommunerna på basis av tätortsbefolkningsandelen och invånarantalet i den största tätorten i urbana kommuner, tätortskommuner och landsbygdskommuner.
Indelningen baserar sig på tätortsavgränsningen som görs en gång om året och på den information om tätortsbefolkningen som fås på basis av den.
Begreppet tätort: En tätort är en förtätning av byggnader med minst 200 invånare. Definitionen av tätort baserar sig på Finlands miljöcentrals (SYKE) definitioner som har gjorts med hjälp av geografisk information, där man använt byggnads- och befolkningsuppgifter i Statistikcentralens 250m x 250m-rutmaterial.
-
Urbana kommuner är de kommuner i vilka minst 90 procent av befolkningen bor i tätorter eller där den största tätortens folkmängd är minst 15 000.
-
Tätortskommuner utgörs av de kommuner i vilka minst 60 procent, men under 90 procent, av befolkningen bor i tätorter och den största tätortens folkmängd är minst 4 000 men under 15 000.
-
Landsbygdskommuner är de kommuner där mindre ån 60 procent av befolkningen bor i tätorder och den största tätortens folkmängd är under 15 000 samt de kommuner där minst 60 procent, men under 90 procent, av befolkningen bor i tätorter och den största tätortens folkmängd är under 4 000.
Statistikcentralens kommunklassificering, välfärdsområde, kommun, röstningsområde, parti (som finns antecknade i partiregistret), kandidaternas och de invaldas ålder och kön, bosättningsland.
Följande registrerade partier ställde upp kandidater i välfärdsområdesvalet 2022 :
-
Finlands Socialdemokratiska Parti (SDP)
-
Centern i Finland CENT (KESK)
-
Samlingspartiet SAML (KOK)
-
Svenska folkpartiet i Finland SFP (RKP)
-
Kristdemokraterna i Finland (KD)
-
Gröna förbundet GRÖNA (VIHR)
-
Vänsterförbundet VÄNST (VAS)
-
Sannfinländarna SAF (PS)
-
Liberalpartiet – Frihet att välja (LIBE)
-
Piratpartiet (Piratp.)
-
Djurrättspartiet (EOP)
-
Medborgarpartiet (KP)
-
Blå framtid (SIN)
-
Finska Folket Först (SKE)
-
RörelseNu (LIIKE)
-
Öppna Partiet (AP)
-
Finlands Kommunistiska Parti FKP (SKP)
-
Kristall Parti (KRIP)
-
Makt tillhör folket (Valta kuuluu kansalle) (VKK)
Statistikcentralen får primärmaterialet för valen ur Justitieministeriets valdatasystem, vars tekniska utförande sköts av Tieto Abp
1.3 Lagar, förordningar och rekommendationerStatens statistikväsen ska enligt statistiklagen (280/2004 ändr. 261/2013) sörja för att statistik över samhällsförhållandena och deras utveckling framställs för allmänt bruk. Lagen om Statistikcentralen (24.1.1992/48) visar att uppgiften hör till Statistikcentralen.
2. Metodbeskrivning
Statistiken baserar sig på ett totalmaterial. Statistikens primärmaterial baserar sig på Justitieministeriets valdatasystem, som består av fem delsystem. De är:
-
Basdatasystemet med uppgifter om bl.a. välfärdsområdes-, kommun-, och röstningsområdesindelningen, valmyndigheterna och röstningsställena (registret över röstningsställen) som innehåller uppgifter om allmänna förhandsröstningsställen och röstningsställen på valdagen;
-
Parti- och kandidatsystemet (kandidatregistret), i vilket följande uppgifter om varje kandidat antecknas: namn, kandidatnummer, yrke, hemkommun, parti/valmansförening (som uppställt kandidaten) och personteckning. Kandidatsystemet innehåller även partiregistret;
-
Rösträttssystemet (rösträttsregistret), till vilket Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata plockar ut uppgifterna om alla röstberättigade den 46:e dagen (3.12.2021) före valdagen. Rösträttsregistret upprättas separat för varje val. I rösträttsregistret införs om varje röstberättigad de uppgifter (bl.a. namn, personteckning, välfärdsområde, hemkommun, och röstningsställe på valdagen), som finns i befolkningsdatasystemet den 51 dagen före valdagen. Rösträttsregistret vinner laga kraft klockan 12 den 12 dagen (11.1.2022) före valdagen. Rösträttsregistret används på alla förhandsröstningsställen och alla som förhandsröstat antecknas i det. Efter förhandsröstningen skrivs vallängderna, som ska finnas på vallokalerna på valdagen, ut ur registret. Rösträttsregistret kan dock också användas på vallokalerna på valdagen istället för vallängderna. Efter valet förstörs uppgifterna i rösträttsregistret;
-
Det centraliserade resultaträkningssystemet, till vilket välfärdsområdesnämnderna och kommunernas centralvalnämnder levererar uppgifterna om valresultatet;
-
Resultattjänsten (Statistik- och datatjänstsystemet), med hjälp av vilken uppgifterna om valresultatet och övriga statistikuppgifter förmedlas till massmedierna och Statistikcentralen.
Statistikcentralens valdatasystem består av följande fyra valfiler: områdesfilen, partifilen, kandidatfilen och kandidatregistret.
Bakgrundanalys av kandidater och invalda samt väljarnaI samband med valstatistiken produceras också en bakgrundsanalys av de röstberättigade, partiernas kandidater och de invalda. Individpopulationen av röstberättigade baserar sig på rösträttsregistret (uppgifterna tagna ur befolkningsdatasystemet 3.12.2021), kandidaterna på Justitieministeriets kandidatregister. Personernas bakgrundsuppgifter som sammanslagits i dessa register baserar sig på Statistikcentralens statistikmaterial, bl.a. på befolknings-, familje- och sysselsättningsstatistik samt på examensregistret. Av de röstberättigade ingår bara röstberättigade som är bosatta i Finland.
I analysen har de röstberättigade, kandidaterna och de invalda ledamöterna i välfärdsområdesfullmäktige beskrivits utifrån vissa variabler. Bakgrundsuppgifterna är i allmänhet från år 2019–2020. Nyare uppgifter än detta har inte varit tillgängliga. Med ålder avses personens ålder på valdagen i hela år.
I det följande beskrivs de bakgrundsvariabler som använts i analysen.
VälfärdsområdeNär det gäller kandidaterna är välfärdsområdet i analysen det välfärdsområde där personen kandiderar. När det gäller de röstberättigade baserar sig uppgiften om välfärdsområde på den uppgift om personens bostadskommun som 51 dagar före valdagen uttagits från Myndigheten för digitalisering och befolkningsdatas befolkningsdatasystem.
Utländsk bakgrundUtländsk bakgrund har granskats med hjälp av två variabler, dvs. personens språk eller härkomst. De som klassificerats som personer med utländsk bakgrund efter språk har något annat modersmål än finska, svenska eller samiska. Personer vars båda föräldrar (eller den enda kända föräldern) är födda utomlands klassificeras som personer med utländsk bakgrund på grundval av härkomst. Uppgiften är från år 2020.
MedborgarskapMed medborgarskap avses en persons medborgarskap i ett visst land. Vanligen är medborgarskap något man förvärvar vid födseln, men det kan ändras via flyttning till ett annat land. En person kan också vara medborgare i flera länder (se medborgarskapslagen 2003/359 och medborgarskapsförordningen 1985/699). Om en person är medborgare i två länder, av vilka det ena är Finland, ingår hen i statistiken som finsk medborgare. Om en utländsk medborgare som bor i Finland har medborgarskap i flera andra länder, ingår han eller hon i registret och statistiken som medborgare i det land som utfärdat det pass med vilket han eller hon kommit till Finland. Medborgarskapet bestäms enligt det land som utfärdat passet. En person kan ha flera eller inget medborgarskap. Innehav av främlingspass godkänns också som medborgarskap. Uppgiften är från år 2020.
Huvudsaklig verksamhetBegreppet huvudsaklig verksamhet avser arten av personens ekonomiska verksamhet. Befolkningen indelas efter huvudsaklig verksamhet i personer som tillhör arbetskraften och sådana som står utanför arbetskraften. Dessa kan ytterligare indelas i undergrupper. Klassificeringen bygger på uppgifter om personens verksamhet under årets sista vecka. Uppgifterna om den huvudsakliga verksamheten grundar sig på olika register.
Klassificeringen enligt huvudsaklig verksamhet är följande:
-
sysselsatta
-
arbetslösa
-
0–14 -åringar
-
studerande, skolelever
-
pensionärer
-
beväringar, civiltjänstgörare
-
övriga utanför arbetskraften
Uppgiften i analysen beskriver personens verksamhet under sista veckan år 2019. Uppgiften om personens verksamhet ät preliminär.
FamiljeställningI den här analysen har befolkningen indelats enligt familjeställning i följande kategorier
-
gift/sambo med barn
-
ensamförsörjare
-
par utan barn
-
ensamboende
-
hemmaboende barn
-
annan
Till gift/sambo med barn räknas alla äkta makar eller sambor samt personer i registrerat partnerskap, med egna och/eller partners barn som bor hemma. Par utan barn är gifta/sambor samt personer i registrerat partnerskap som inte har barn. Med hemmaboende barn avses personer som bor tillsammans med sina egna föräldrar/sin egen förälder eller sina adoptivföräldrar/sin adoptivförälder och som har ställningen barn i familjen. Gruppen "Annan" innehåller sådana personer utan familj som bor tillsammans med andra personer (t.ex. en ensam mor/far som bor tillsammans med sitt barns familj), bostadslösa och anstaltsbefolkning. Ensamboende utan familj hör till klassen "Ensamboende".
Uppgiften om familjeställning är från år 2020.
UtbildningsnivåPersoner som avlagt examen på grundnivå har högst 9 års utbildning. Sådan utbildning är t.ex. folk-, mellan- och grundskoleexamen.
Personer som avlagt examen på andra stadiet har 12 års utbildning. Sådana utbildningar är t.ex. studentexamina samt 3-åriga yrkesinriktade grundexamina, som också ger allmän behörighet för fortsatta studier vid yrkeshögskolor och universitet.
Yrkes- och specialyrkesexamina är yrkesinriktad tilläggsutbildning. I denna granskning ingår de i samma klass som examina på andra stadiet.
Utbildning på lägsta högre nivå tar 2–3 år efter mellanstadiet. Sådana utbildningar är t.ex. tekniker-, merkonom- och sådana sjukskötarexamina som avlagts på institut före yrkeshögskolereformen.
För lägre högskoleexamen krävs 3–4 år av heltidsstudier efter utbildning på andra stadiet. Till lägre högskolenivå räknas t.ex. yrkeshögskoleexamina och lägre högskoleexamina.
För högre högskoleexamen krävs i regel 5–6 år av heltidsstudier efter mellannivån. Till utbildning på högre högskolenivå räknas t.ex. högre yrkeshögskoleexamina, magisterexamina och läkarnas specialiseringsexamina.
För examen på forskarutbildningsnivå krävs självständigt och publiceringsbart forskningsarbete eller avhandling. Examina är vetenskapliga licentiat- eller doktorsexamina.
Uppgifterna om utbildning erhålls ur Statistikcentralens examensregister.
Uppgifterna i analysen är från år 2020.
Disponibla penninginkomsterDe disponibla penninginkomsterna omfattar inkomstposter i form av pengar och naturaförmåner med anknytning till anställning. I penninginkomster ingår inte kalkylerade inkomstposter, av vilka den kalkylerade bostadsinkomsten är den viktigaste. Då man från penninginkomsterna (brutto) drar av betalda transfereringar, är den återstående inkomsten disponibel penninginkomst.
Uppgiften är från år 2020.
MedianinkomstI en rangordning av inkomsttagarna efter inkomstens storlek är medianinkomsten den mittersta observationen. På vardera sidan om den mittersta inkomsttagaren finns lika många inkomsttagare. Medianen är inte lika känslig för extrema observationer som det aritmetiska medeltalet.
Skattepliktiga inkomsterMed vissa undantag är alla inkomster som erhålls i pengar eller som förmån med penningvärde skattepliktiga inkomster. Skattepliktiga är inte t.ex. vissa socialbidrag, dagpenningar och ersättningar. Sådana är t.ex. barnbidrag, boendestöd och utkomststöd. Skattepliktiga är inte heller bl.a. stipendier och understöd från offentliga samfund. Uppgiften är från år 2020.
YrkeYrket har granskats med hjälp av Yrkesklassificeringen 2010, som beskriver samhällets yrkesstruktur.
Uppgiften är från år 2019.
Socioekonomisk ställningMed socioekonomisk ställning avses en persons ställning i samhället. Definieringen av en persons socioekonomiska ställning grundar sig på uppgifter om personens huvudsakliga verksamhet, yrke, yrkesställning och näringsgren.
Klassificeringen av socioekonomisk ställning är följande:
-
företagare
-
jord- och skogsbruksföretagare
-
företagare, inte jord- och skogsbruk
-
högre tjänstemän
-
lägre tjänsteman
-
arbetare
-
okänd
Uppgiften är från år 2019.
ArbetsgivarsektorKlassificeringen av arbetsgivarsektorn beskriver arbetsplatsens ägarförhållande och företagarform. Med hjälp av den kan man bl.a. skilja mellan den offentliga och den privata sektorn. Klassificeringen är följande:
-
privata sektorn
-
staten
-
kommun
-
annat eller okänd
Uppgiften om arbetsgivarsektor baserar sig på uppgifter om företagens ägartyp och juridiska form i Statistikcentralens företags- och arbetsställeregister.
Uppgiften är från år 2019.
3. Felfrihet och exakthet
Materialet i valstatistiken baserar sig på Justitieministeriets valdatasystem och på de uppgifter som valmyndigheterna levererat, som kan anses vara tillförlitliga.
4. Tidsenlighet och rättidighet
De fastställda uppgifterna avviker alltid i någon mån från siffrorna i den preliminära statistiken.
Resultaten ändras till alla delar efter att det fastställda resultatet erhållits: efter röstningsområde, kommun, välfärdsområde, parti samt ifråga om antalet röster för alla kandidater och för de invalda, vilket innebär att t.o.m. deras inbördes ordning kan ändras.
5. Tillgänglighet och transparens
Det första materialet, dvs. förhandsuppgifterna, publiceras så snart som möjligt på internet, i StatFin-tjänsten samt på statistiksidan Välfärdsområdesval . Valuppgifterna efter välfärdsområde, kommun och röstningsområde samt antalet röster för de invalda förs in i StatFin-tjänsten.
På statistiksidan Välfärdsområdesval publiceras offentliggöranden och tabeller på tre språk (finska, svenska och engelska) gällande det aktuella valet. Det andra materialet, dvs. de slutliga uppgifterna efter att valresultatet fastställts. De fastställda uppgifterna, som motsvarar den preliminära statistiken, publiceras på internet efter det att valresultatet fastställts och uppdateras i StatFin-tjänstens databaser.
6. Jämförbarhet
I statistiken används den kommunindelning som gäller valåret. Om välfärdsområdesval förrättas under året före det år då en ändring i kommunindelningen träder i kraft, ska valet förrättas i de kommuner som berörs av ändringen med iakttagande av den kommunindelning som gäller året efter valåret. En statistisk kommungruppering (urbana kommuner, tätorts- och landsbygdskommuner) började användas år 2000. Innan dess grupperades kommunerna på följande sätt: städer och övriga kommuner.
Välfärdsområdena och kommunerna 2022
Välfärdsområdet | Kommunens namnet och numret |
01 Östra Nyland | 018 Askola |
407 Lappträsk | |
434 Lovisa | |
504 Mörskom | |
638 Borgå | |
616 Pukkila | |
753 Sibbo | |
02 Mellersta Nyland | 106 Hyvinkää |
186 Träskända | |
543 Nurmijärvi | |
505 Mäntsälä | |
858 Tusby | |
611 Borgnäs | |
03 Västra Nyland | 049 Esbo |
078 Hangö | |
149 Ingå | |
224 Högfors | |
235 Grankulla | |
257 Kyrkslätt | |
444 Lojo | |
710 Raseborg | |
755 Sjundeå | |
927 Vichtis | |
04 Vanda och Kervo | 092 Vanda |
245 Kervo | |
05 Egentliga Finland | 019 Aura |
202 S:t Karins | |
322 Kimitoön | |
284 Koskis | |
304 Gustavs | |
400 Letala | |
423 Lundo | |
430 Loimaa | |
480 S:t Martens | |
481 Masku | |
503 Virmo | |
529 Nådendal | |
538 Nousis | |
561 Oripää | |
577 Pemar | |
445 Pargas | |
631 Pyhäranta. | |
636 Pöytyä | |
680 Reso | |
704 Rusko | |
734 Salo | |
738 Sagu | |
761 Somero | |
833 Tövsala | |
853 Åbo | |
895 Nystad | |
918 Vemo | |
06 Satakunta | 050 Eura |
051 Euraåminne | |
079 Harjavalta | |
102 Vittis | |
181 Jämijärvi | |
214 Kankaanpää | |
230 Karvia | |
271 Kumo | |
484 Sastmola | |
531 Nakkila | |
608 Påmark | |
609 Björneborg | |
684 Raumo | |
747 Siikais | |
783 Säkylä | |
886 Ulvsby | |
07 Egentliga Tavastland | 061 Forssa |
082 Hattula | |
086 Hausjärvi | |
103 Humppila | |
109 Tavastehus | |
165 Janakkala | |
169 Jockis | |
433 Loppi | |
694 Riihimäki | |
834 Tammela | |
981 Ypäjä | |
08 Birkaland | 020 Ackas |
108 Tavastkyro | |
143 Ikalis | |
177 Juupajoki | |
211 Kangasala | |
250 Kihniö | |
291 Kuhmois | |
418 Lempäälä | |
508 Mänttä-Vilppula | |
536 Nokia | |
562 Orivesi | |
581 Parkano | |
604 Birkala | |
619 Punkalaidun | |
635 Pälkäne | |
702 Ruovesi | |
790 Sastamala | |
837 Tammerfors | |
887 Urjala | |
908 Valkeakoski | |
922 Vesilahti | |
936 Virdois | |
980 Ylöjärvi | |
09 Päijänne-Tavastland | 016 Asikkala |
081 Gustav Adolfs | |
111 Heinola | |
098 Hollola | |
142 Itis | |
316 Kärkölä | |
398 Lahtis | |
560 Orimattila | |
576 Padasjoki | |
781 Sysmä | |
10 Kymmenedalen | 075 Fredrikshamn |
285 Kotka | |
286 Kouvola | |
489 Miehikkälä | |
624 Pyttis | |
935 Vederlax | |
11 Södra Karelen | 153 Imatra |
405 Villmanstrand | |
416 Lemi | |
441 Luumäki | |
580 Parikkala | |
689 Rautjärvi | |
700 Ruokolax | |
739 Savitaipale | |
831 Taipalsaari | |
12 Södra Savolax | 046 Enonkoski |
097 Hirvensalmi | |
178 Juva | |
213 Kangasniemi | |
491 S:t Michel | |
507 Mäntyharju | |
588 Pertunmaa | |
593 Pieksämäki | |
623 Puumala | |
681 Rantasalmi | |
740 Nyslott | |
768 Sulkava | |
13 Norra Savolax | 140 Idensalmi |
171 Jorois | |
204 Kaavi | |
239 Keitele | |
263 Kiuruvesi | |
297 Kuopio | |
402 Lapinlahti | |
420 Leppävirta | |
595 Pielavesi | |
686 Rautalampi | |
687 Rautavaara | |
749 Siilinjärvi | |
762 Sonkajärvi | |
778 Suonenjoki | |
844 Tervo | |
857 Tuusniemi | |
915 Varkaus | |
921 Vesanto | |
925 Vieremä | |
14 Norra Karelen | 090 Heinävesi |
146 Ilomants | |
167 Joensuu | |
176 Juga | |
260 Kides | |
276 Kontiolax | |
422 Lieksa | |
426 Libelits | |
541 Nurmes | |
309 Outokumpu | |
607 Polvijärvi | |
707 Rääkkylä | |
848 Tohmajärvi | |
15 Mellersta Finland | 077 Hankasalmi |
172 Joutsa | |
179 Jyväskylä | |
182 Jämsä | |
216 Kannonkoski | |
226 Karstula | |
249 Keuruu | |
256 Kinnula | |
265 Kivijärvi | |
275 Konnevesi | |
312 Kyyjärvi | |
410 Laukaa | |
435 Luhanka | |
495 Multia | |
500 Muurame | |
592 Petäjävesi | |
601 Pihtipudas | |
729 Saarijärvi | |
850 Toivakka | |
892 Uurainen | |
931 Viitasaari | |
992 Äänekoski | |
16 Södra Österbotten | 005 Alajärvi |
010 Alavo | |
052 Evijärvi | |
145 Ilmola | |
151 Storå | |
152 Storkyro | |
218 Bötom | |
232 Kauhajoki | |
233 Kauhava | |
300 Kuortane | |
301 Kurikka | |
403 Lappajärvi | |
408 Lappo | |
743 Seinäjoki | |
759 Soini | |
846 Östermark | |
934 Vindala | |
989 Etseri | |
17 Österbotten | 231 Kaskö |
280 Korsnäs | |
287 Kristinestad | |
288 Kronoby | |
399 Laihela | |
440 Larsmo | |
475 Malax | |
499 Korsholm | |
545 Närpes | |
599 Pedersöre | |
598 Jakobstad | |
893 Nykarleby | |
905 Vasa | |
946 Vorå | |
18 Mellersta Österbotten | 074 Halso |
217 Kannus | |
236 Kaustby | |
272 Karleby | |
421 Lestijärvi | |
584 Perho | |
849 Toholampi | |
924 Vetil | |
19 Norra Österbotten | 009 Alavieska |
069 Haapajärvi | |
071 Haapavesi | |
072 Karlö | |
139 Ijo | |
208 Kalajoki | |
244 Kempele | |
305 Kuusamo | |
317 Kärsämäki | |
425 Limingo | |
436 Lumijoki | |
483 Merijärvi | |
494 Muhos | |
535 Nivala | |
563 Oulainen | |
564 Uleåborg | |
615 Pudasjärvi | |
625 Pyhäjoki | |
626 Pyhäjärvi | |
630 Pyhäntä | |
678 Brahestad | |
691 Reisjärvi | |
746 Sievi | |
748 Siikajoki | |
791 Siikalatva | |
832 Taivalkoski | |
859 Tyrnävä | |
889 Utajärvi | |
785 Vaala | |
977 Ylivieska | |
20 Kajanaland | 105 Hyrynsalmi |
205 Kajana | |
290 Kuhmo | |
578 Paltamo | |
620 Puolanka | |
697 Ristijärvi | |
765 Sotkamo | |
777 Suomussalmi | |
21 Lappland | 047 Enontekis |
148 Enare | |
240 Kemi | |
320 Kemijärvi | |
241 Keminmaa | |
261 Kittilä | |
273 Kolari | |
498 Muonio | |
583 Pelkosenniemi | |
854 Pello | |
614 Posio | |
683 Ranua | |
698 Rovaniemi | |
732 Salla | |
742 Savukoski | |
751 Simo | |
758 Sodankylä | |
845 Tervola | |
851 Torneå | |
890 Utsjoki | |
976 Övertorneå |
7. Tydlighet och konsistens/enhetlighet samt dokumentering
Justitieministeriet publicerar omfattande allmän information om de olika valen, det landsomfattande kandidatregistret och uppgifter om valresultatet på sina webbsidor ( www.vaalit.fi ). Justitieministeriets statistik över förhandsröstande avviker från Statistikcentralens statistik över förhandsröstande, eftersom uppgifterna fastställs utgående från olika grunder:
-
Justitieministeriet räknar antalet förhandsröstande av antalet röstberättigade
-
Statistikcentralen räknar antalet förhandsröstande av alla väljare
De indelningar som använts i statistiken finns på Statistikcentralens webbplats.
Källa: Välfärdsområdesvalet 2022, kandidaterna och de invalda, Statistikcentralen
Förfrågningar: Sami Fredriksson 029 551 2696, Kaija Ruotsalainen 029 551 3599, Jaana Asikainen 029 551 3506, vaalit@stat.fi
Ansvarig avdelningschef: Hannele Orjala
Uppdaterad 16.02.2022
Statistik:
Välfärdsområdesval [e-publikation].
04 2022,
Välfärdsområdesval, kvalitetsbeskrivning
. Helsingfors: Statistikcentralen [hänvisat: 17.8.2024].
Åtkomstsätt: http://www.stat.fi/til/alvaa/2022/04/alvaa_2022_04_2022-02-16_laa_001_sv.html