Aluevaalit, laatuseloste
- 1. Tilastotietojen relevanssi
- 2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
- 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
- 4. Tietojen ajantasaisuus ja tarkkuus
- 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys
- 6. Tilastojen vertailukelpoisuus
- 7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys sekä dokumentointi
1. Tilastotietojen relevanssi
1.1 Yhteenveto tilaston tietosisällöstäTilastokeskus tuottaa aluevaaleista viralliset tilastot, jotka sisältävät keskeiset tiedot ehdokkaista, valituista, äänioikeutetuista, äänestäneistä sekä puolueiden kannatuksesta. Aluevaalit-tilastosivulla on myös analyysit ehdokkaiden ja valittujen taustasta sekä äänestäneistä, tietokantataulukot (tarkin taso äänestysalue).
1.2 Olennaiset käsitteetYleistä
SOTE-uudistuksen (HE 241/2020 vp) mukaan Manner-Suomeen
perustetaan 21 hyvinvointialuetta.
Hyvinvointialueita koskeva lainsäädäntö tuli voimaan 1.7.2021.
Vaalilain 8 §:n mukaan kunta muodostaa yhden äänestysalueen, jollei sitä ole tarpeen jakaa useampaan äänestysalueeseen. Äänestysalueiden koosta taikka asukasmäärästä ei vaalilaissa ole tarkempia määräyksiä. Äänestysalueista päättää valtuusto.
Vuoden 2022 aluevaaleissa noudatetaan sitä äänestysaluejakoa, joka tulee voimaan 1.1.2022 ja joka perustuu kuntien 31.8.2021 mennessä Digi- ja väestötietovirastolle ilmoittamiin äänestysaluejakopäätöksiin.
Helsingin kaupunki ei ole, eikä kuulu mihinkään hyvinvointialueeseen, joten siellä ei toimiteta aluevaaleja.
23.1.2022 toimitettavissa aluevaaleissa 21 hyvinvointialueeseen kuuluvien kuntien lukumäärä on Manner-Suomessa 292.
Sosiaali- ja terveydenhuoltoa koskevan uudistuksen toimeenpanosta ja lainsäädännön voimaanpanosta annetun lain (616/2021 2 luku, 6§ ja 7§) 7§:ssä. Hyvinvointialueet ovat:
-
Itä-Uudenmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Uudenmaan maakuntaan kuuluvista Askolan, Lapinjärven, Loviisan, Myrskylän, Porvoon, Pukkilan ja Sipoon kunnista
-
Keski-Uudenmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Uudenmaan maakuntaan kuuluvista Hyvinkään, Järvenpään, Nurmijärven, Mäntsälän, Tuusulan ja Pornaisten kunnista
-
Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Uudenmaan maakuntaan kuuluvista Espoon, Hangon, Inkoon, Karkkilan, Kauniaisten, Kirkkonummen, Lohjan, Raaseporin, Siuntion ja Vihdin kunnista
-
Vantaan ja Keravan hyvinvointialue, joka muodostuu Uudenmaan maakuntaan kuuluvista Vantaan ja Keravan kaupungeista
-
Varsinais-Suomen hyvinvointialue, joka muodostuu Varsinais-Suomen maakunnan kunnista
-
Satakunnan hyvinvointialue, joka muodostuu Satakunnan maakunnan kunnista
-
Kanta-Hämeen hyvinvointialue, joka muodostuu Kanta-Hämeen maakunnan kunnista
-
Pirkanmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Pirkanmaan maakunnan kunnista
-
Päijät-Hämeen hyvinvointialue, joka muodostuu Päijät-Hämeen maakunnan kunnista
-
Kymenlaakson hyvinvointialue, joka muodostuu Kymenlaakson maakunnan kunnista
-
Etelä-Karjalan hyvinvointialue, joka muodostuu Etelä-Karjalan maakunnan kunnista
-
Etelä-Savon hyvinvointialue, joka muodostuu Etelä-Savon maakunnan kunnista
-
Pohjois-Savon hyvinvointialue, joka muodostuu Pohjois-Savon maakunnan kunnista
-
Pohjois-Karjalan hyvinvointialue, joka muodostuu Pohjois-Karjalan maakunnan kunnista
-
Keski-Suomen hyvinvointialue, joka muodostuu Keski-Suomen maakunnan kunnista
-
Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnista
-
Pohjanmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Pohjanmaan maakunnan kunnista
-
Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Keski-Pohjanmaan maakunnan kunnista
-
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue, joka muodostuu Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnista
-
Kainuun hyvinvointialue, joka muodostuu Kainuun maakunnan kunnista
-
Lapin hyvinvointialue, joka muodostuu Lapin maakunnan kunnista
Aluevaalit toimitetaan samanaikaisesti kuntavaalien kanssa vuodesta 2025 lukien.
Vaalit ovat välittömät, salaiset ja suhteelliset ja vaaleissa on yhtäläinen äänioikeus.
Aluevaaleissa vaalipiirinä on hyvinvointialue.
Hyvinvointialueen ylintä päätösvaltaa käyttää aluevaltuusto, jonka jäsenet ja varajäsenet valitaan aluevaaleilla. Valtuuston toimikausi on neljä vuotta.
Ensimmäiset aluevaalit toimitetaan kuitenkin erillisinä vaaleinaan sunnuntaina 23.1.2022. Aluevaalilautakunnat vahvistavat aluevaalien tulokset 26.1.2022. Näissä vaaleissa valittujen aluevaltuustojen toimikausi alkaa 1.3.2022 ja kestää 31 päivään toukokuuta 2025 (616/2021 2 luku 16§).
Vaalilainsäädäntö
Vaalit toimitetaan voimassa olevan vaalilain mukaisesti
(ajantasainen vaalilaki
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1998/19980714) tarkemmin
Oikeusministeriön verkkosivuilla www.vaalit.fi ja www.finlex.fi,
vaalilaki (714/1998).
Laki hyvinvointialueesta (611/2021) 23§ Aluevaalit, 24§ Valtuutettujen lukumäärä, 25§ Varavaltuutetut, 28§ Äänioikeus aluevaaleissa ja äänestysoikeus hyvinvointialueen kansanäänestyksessä, 31§ Hyvinvointialueen kansanäänestys, 76§ Yleinen vaalikelpoisuus, 77§ Vaalikelpoisuus aluevaltuustoon.
HE 241/2020 v.p.
Vaalisäännöksiä muussa lainsäädännössä: Kuntarakennelaki (1698/2009), Hyvinvointialue- ja maakuntajakolaki (614/2021), laki sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisestä Uudellamaalla (615/2021), laki sosiaali- ja pelastustoimea koskevan uudistuksen toimeenpanosta ja sitä koskevan lainsäädännön voimaanpanosta (616/2021).
Vaalien toimittamisen keskeiset periaatteetKaikki Suomen vaalit toimitetaan noudattaen seuraavia periaatteita:
-
Vaalit ovat välittömät. Valitsijat (äänioikeutetut) äänestävät suoraan niitä henkilöitä, jotka he tahtovat saada valituiksi.
-
Vaalit ovat suhteelliset. Suhteellisissa vaaleissa jokainen puolue (tai muu ryhmittymä) saa sen määrän valittuja edustajia kuin mitä sen vaaleissa saama äänimäärä suhteessa muihin ryhmittymiin edellyttää (ei presidentinvaalit).
-
Vaalit ovat salaiset. Vaalisalaisuudella tarkoitetaan, etteivät vaaliviranomaiset eivätkä muutkaan saa tietää, ketä äänestäjä on äänestänyt, vai onko hän jättänyt tyhjän äänestyslipun. Sensijaan tieto siitä, onko äänioikeutettu käyttänyt äänioikeuttaan, ei kuulu vaalisalaisuuden piiriin.
-
Vaaleissa on yleinen ja yhtäläinen äänioikeus. Yleisellä äänioikeudella tarkoitetaan sitä, että äänioikeus on riippuvainen vain sellaisista edellytyksistä, jotka kansalaisella yleensä on. Yhtäläisellä äänioikeudella tarkoitetaan sitä, että jokaisella äänioikeutetulla on yhtäläinen äänioikeus vaikuttaa vaalin tulokseen. Yleisissä vaaleissa kullakin on yksi ääni.
-
Kunkin äänestäjän on äänestettävä itse. Äänioikeutta ei saa käyttää valtuusmiehen eli asiamiehen kautta.
-
Äänestämisen on tapahduttava vaaliviranomaisen edessä. Poikkeuksena on kirjeäänestys, joka ei tapahdu vaaliviranomaisen edessä. Kirjeäänestyksessä äänestäjän tulee hankkia kaksi todistajaa, jotka allekirjoittavat todistuksen siitä, että äänestys on tapahtunut vaalisalaisuus säilyttäen ja vaalivapautta kunnioittaen.
-
Suomen vaalijärjestelmä on henkilö- ja puoluevaalin yhdistelmä , jossa samalla yhdellä numerolla äänestetään sekä puoluetta että henkilöä (ei presidentinvaalit).
Ensimmäisten aluevaalien vaalipäivä on sunnuntai 23.1.2022. Aluevaalilautakunnat vahvistavat aluevaalien tulokset 26.1.2022.
Aluevaalien vaalitapa on suhteellinen, avoin listavaali samalla tavalla kuin kuntavaaleissa. Suhteellinen vaalitapa tarkoittaa sitä, että puolue saa valittavaan toimielimeen, tässä tapauksessa aluevaltuustoon paikkoja samassa suhteessa kuin se saa ääniä vaaleissa. Jos puolue saa noin 20 % vaaleissa annetuista äänistä, sen tulisi saada myös noin 20 % jaettavina olevista paikoista. Suhteellisuus toteutetaan aluevaaleissakin ns. d’Hondt’in menetelmällä, jota meillä käytetään jo eduskuntavaaleissa, kuntavaaleissa ja europarlamenttivaaleissa.
Aluevaaleissa vaalipiirinä on hyvinvointialue.
Ehdokkaat asetetaan koko hyvinvointialueelle, äänestäjät äänestävät
vain oman hyvinvointialueensa ehdokkaita ja tulos lasketaan
hyvinvointialuekohtaisesti.
Hyvinvointialueen ylintä päätösvaltaa käyttää aluevaltuusto, jonka jäsenet ja varajäsenet valitaan aluevaaleilla. Aluevaltuuston koon määräävä hyvinvointialueen asukasluvun määräytymispäivä on 31 päivänä elokuuta 2021 (616/2021 2 luku 16§). Valtuuston toimikausi on neljä vuotta, aluevaltuusto aloittaa toimikautensa 1.3.2022.
Kukin aluevaltuusto päättää itse kokonsa, mutta hyvinvointialuelaissa säädetään, että pienimmillä alueilla valitaan kuitenkin vähintään 59 valtuutettua ja suurimmilla vähintään 89 valtuutettua.
Väestötietojärjestelmässä 31.8.2021 olleiden tietojen mukaan valittavien aluevaltuutettujen lukumäärät vuoden 2022 aluevaaleissa kullakin hyvinvointialueella ovat seuraavat:
Hyvinvointialue | Valtuutettuja |
Keski-Pohjanmaa | 59 |
Kainuu | 59 |
Itä-Uusimaa | 59 |
Etelä-Karjala | 59 |
Etelä-Savo | 59 |
Kymenlaakso | 59 |
Pohjois-Karjala | 59 |
Kanta-Häme | 59 |
Pohjanmaa | 59 |
Lappi | 59 |
Etelä-Pohjanmaa | 59 |
Keski-Uusimaa | 69 |
Päijät-Häme | 69 |
Satakunta | 69 |
Pohjois-Savo | 69 |
Keski-Suomi | 69 |
Vantaa ja Kerava | 69 |
Pohjois-Pohjanmaa | 79 |
Länsi-Uusimaa | 79 |
Varsinais-Suomi | 79 |
Pirkanmaa | 79 |
Äänioikeus
Äänioikeus aluevaaleissa määräytyy samalla tavalla kuin kuntavaaleissa:
jokainen viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttänyt henkilö, joka on
-
Suomen tai muun EU:n jäsenvaltion kansalainen taikka Islannin ja Norjan kansalainen ja jonka kotikunta on joku kyseiseen hyvinvointialueeseen kuuluva kunta 51. päivänä ennen vaalipäivää; tai
-
muun valtion kansalainen, jonka kotikunta on joku kyseiseen hyvinvointialueeseen kuuluva kunta 51. päivänä ennen vaalipäivää ja jolla on ollut yhtäjaksoisesti kotikunta Suomessa kahden vuoden ajan laskettuna 51. päivästä alkaen ennen vaalipäivää:
-
EU:n tai Suomessa toimivan kansainvälisen järjestön palveluksessa olevalla ja tällaisen henkilön perheenjäsenellä ja jolla on asuinpaikka kyseiseen hyvinvointialueeseen kuuluvassa kunnassa 51. päivänä ennen vaalipäivää edellyttäen, että hänen tietonsa on talletettu hänen pyynnöstään väestötietojärjestelmään ja kirjallisesti ilmoittanut Digi- ja väestötietovirastolle viimeistään 52. päivänä ennen vaalipäivää haluavansa käyttää äänioikeuttaan aluevaaleissa.
Vaalilain muutos (HE 101/2017), jossa mahdollistetaan kirjeäänestys ulkosuomalaisille (huom. ei äänioikeutta alue- ja kuntavaaleissa) ja muille vaalien ajan ulkomailla oleville tuli voimaan 1.11.2018. Vaalien ajan ulkomailla asuvat tai oleskelevat äänioikeutetut voivat äänestää kirjeitse ulkomailta. Kirjeäänestystä käytettiin ensimmäistä kertaa vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ja sen jälkeen vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa.
ÄänioikeusrekisteriDigi- ja väestötietovirasto laatii äänioikeutetuista rekisterin (äänioikeusrekisteri) 46. päivänä (8.12.2021) ennen vaalipäivää. Äänioikeusrekisteriin otetaan jokaisesta äänioikeutetusta ne tiedot (mm. nimi, henkilötunnus, kotikunta ja vaalipäivän äänestyspaikka), jotka olivat väestötietojärjestelmässä 51. päivänä (3.12.2021) ennen vaalipäivää.
Äänioikeusrekisteri on julkisesti nähtävillä maistraateissa 41. päivästä (13.12.2021) ennen vaalipäivää alkaen. Jokaiselle rekisteriin otetulle postitetaan lisäksi viimeistään 24. päivänä (30.12.2021) ennen vaalipäivää ilmoitus äänioikeudesta (ilmoituskortti), jossa mainitaan mm. vaalipäivä, ennakkoäänestyspäivät, äänioikeutetun äänestyspaikan osoite sekä vaaliviranomaisen yhteystiedot. Äänioikeusrekisteristä tulostetaan myöhemmin vaaliluettelot vaalipäivän äänestyspaikoille. Äänioikeusrekisteriä koskevat oikaisuvaatimukset tulee tehdä Digi- ja väestötietovirastolle viimeistään 16. päivänä (7.1.2022) ennen vaalipäivää, Digi- ja väestötietovirasto ratkaisee oikaisuvaatimukset viimeistään 13. päivänä (10.1.2022) ennen vaalipäivää.
Äänioikeusrekisteri tulee lainvoimaiseksi 12. päivänä ennen vaalipäivää eli tiistaina 11.2.2021 kello 12.
ÄänestäminenÄänioikeutettu voi äänestää joko 1) ennakkoäänestysaikana tai 2) vaalipäivänä sunnuntaina (23.1.2022).
Kotimaan ennakkoäänestys toimitetaan (12.1.-18.1.2022) yleisissä
ennakkoäänestyspaikoissa, laitoksissa ja kotiäänestyksenä tietyin
edellytyksin. Jokaisessa kunnassa on vähintään yksi yleinen
ennakkoäänestyspaikka. Suurimmista kunnissa yleisiä
ennakkoäänestyspaikkoja on tavallisesti useita. Yleensä
ennakkoäänestyspaikka on avoinna kaikkina seitsemänä
ennakkoäänestyspäivänä.
Ulkomaan ennakkoäänestys toimitetaan (12.1.–15.1.2022) Suomen
edustustoissa ja niiden toimipaikoissa sekä suomalaisissa
laivoissa. Ulkomaan yleisinä ennakkoäänestyspaikkoina ovat
valtioneuvoston asetuksella määrätyt Suomen edustustot ja niiden
toimipaikat. Jokainen äänioikeutettu saa äänestää ennakolta
kotimaan yleisissä ennakkoäänestyspaikoissa ja ulkomailla Suomen
edustustoissa. Edustustoissa voi äänestää kuka tahansa
aluevaaleissa äänioikeutettu riippumatta siitä. missä maassa tai
missä kunnassa hän asuu. Edustustoissa voivat siten äänestää
esimerkiksi lomamatkalla tai työkomennuksella ulkomailla olevat
äänioikeutetut.
Vaalipäivän äänestyksessä äänioikeutettu voi äänestää vain oman äänestysalueensa äänestyspaikassa. Äänestäjän ei tarvitse esittää erityistä syytä ennakkoäänestykselle, vaan hän voi vapaasti valita ennakkoäänestyksen ja vaalipäivän äänestyksen välillä. Ennakkoäänestys aloitetaan 11. päivänä ennen vaalipäivää (12.1.2022) sekä lopetetaan ulkomailla 8. päivänä (15.1.2022) ja kotimaassa 5. päivänä (15.1.2022) ennen vaalipäivää.
Helsingin kaupungin erityisasemaHelsingin kaupunki ei ole hyvinvointialue eikä kuulu mihinkään hyvinvointialueeseen eikä siellä siten toimiteta aluevaaleja. Helsingin kaupungin alueella olevissa yleisissä ennakkoäänestyspaikoissa ja laitosäänestyspaikoissa voivat kuitenkin äänestää muiden kuntien aluevaaleissa äänioikeutetut henkilöt.
Aluevaalien tuloksen laskentaAluevaalien ääntenlaskenta suoritetaan samalla tavoin kuin kuntavaalien ääntenlaskenta.
Aluevaalien ennakkoäänet laskee ja vaalipäivän äänten tarkastuslaskennan suorittaa kunkin kunnan keskusvaalilautakunta. Laskennan valmistuttua kukin keskusvaalilautakunta ilmoittaa kunnassa kullekin ehdokkaalle sekä puolueelle, vaaliliitolle ja yhteislistalle annetut äänimäärät ja mitättömien äänten määrän aluevaalilautakunnalle, joka, saatuaan ilmoituksen kaikilta hyvinvointialueen kunnilta, vahvistaa niiden mukaisen aluevaalien tuloksen hyvinvointialueella.
Vaalien tuloksen määräytyminenVaalien tuloksen määräytymisessä käytetään ns. d'Hondt'n laskentamenetelmää, jonka mukaan laskennan ensimmäisessä vaiheessa lasketaan kunkin ryhmittymän eli
-
vaaliliittoon kuulumattoman (yksittäisen) puolueen,
-
vaaliliiton,
-
yhteislistan sekä
-
yhteislistaan kuulumattoman valitsijayhdistyksen
saama kokonaisäänimäärä. Vaaliliitossa olevia puolueita
kohdellaan siis yhtenä ryhmittymänä, samoin yhteislistaan
kuulumattomia valitsijayhdistyksiä. Laskennan toisessa vaiheessa
asetetaan kussakin ryhmittymässä ehdokkaat paremmuusjärjestykseen
heidän saamiensa äänimäärien perusteella.
Kolmannessa vaiheessa annetaan kullekin ehdokkaalle vertausluvut
siten, että ryhmittymän eniten ääniä saanut ehdokas saa
vertausluvukseen ryhmittymän koko äänimäärän, toiseksi eniten ääniä
saanut ehdokas puolet ryhmittymän äänimäärästä, kolmanneksi tullut
ehdokas kolmanneksen, neljänneksi tullut ehdokas neljänneksen ja
niin edelleen.
Lopuksi hyvinvointialueen kaikki ehdokkaat asetetaan vertauslukujen
mukaiseen paremmuusjärjestykseen ja tästä listasta valitaan
valtuutetuksi niin monta ehdokasta kuin hyvinvointialueella
valitaan valtuutettuja.
Vaalikelpoisuus
Vaalikelpoinen eli kelpoinen ehdokkaaksi aluevaaleissa on henkilö,
-
joka on kyseisen hyvinvointialueen asukas (jonka kotikunta kuuluu kyseiseen hyvinvointialueeseen),
-
jolla on jollakin hyvinvointialueella äänioikeus aluevaaleissa ja
-
jota ei ole julistettu vajaavaltaiseksi
Hyvinvointialueen asukas on henkilö, jolla on kotikuntalaissa (201/1994) tarkoitettu kotikunta hyvinvointialueella.
Vaalikelpoisuuden rajoituksista säädetään hyvinvointialuelain 77§:ssä:
“Vaalikelpoinen maakuntavaltuustoon ei ole:
-
valtion virkamies, joka hoitaa välittömästi hyvinvointialuetta koskevia valvontatehtäviä;
-
hyvinvointialueen palveluksessa oleva henkilö, joka toimii aluehallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen tai hyvinvointialueen liikelaitoksen johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä;
-
hyvinvointialueen määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun hyvinvointialueen palveluksessa olevaan henkilöön;
-
hyvinvointiyhtymän jäsenenä olevan hyvinvointialueen aluevaltuuston osalta hyvinvointiyhtymän palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun hyvinvointialueen palveluksessa olevaan henkilöön.
Edellä tarkoitetussa palvelussuhteessa oleva on kuitenkin vaalikelpoinen valtuutetuksi, jos palvelussuhde päättyy ennen kuin valtuutettujen toimikausi alkaa."
Vaalikelpoisuus määräytyy lähtökohtaisesti samassa aikataulussa kuin henkilön äänioikeuskuntakin eli väestötietojärjestelmässä 51. päivänä (3.12.2021) ennen vaalipäivää olevien tietojen mukaan. Jos henkilö kuitenkin muuttaa kotikuntaansa kyseisen päivämäärän jälkeen, hänen vaalikelpoisuutensa seuraa mukana.
Ehdokkaan vaalikelpoisuuden määräytymiselle ei ole lainsäädännössä säädetty selvää ajankohtaa, mutta käytännössä ehdokkaan kotikunnan tulee olla selvä viimeistään 32. päivänä ennen vaalipäivää, jolloin aluevaalilautakunnat käsittelevät ja ratkaisevat ehdokashakemuksiin tehdyt täydennykset. Ehdokkaiden kotikuntaa koskevat ratkaisut tehdään väestötietojärjestelmässä olevien tietojen perusteella.
EhdokasasetteluEhdokkaita aluevaaleissa voivat asettaa puoluerekisteriin
merkityt puolueet ja valitsijayhdistykset.
Puolueet voivat muodostaa vaaliliittoja ja valitsijayhdistykset
yhteislistoja. Asetetut ehdokkaat ovat ehdokkaina koko
hyvinvointialueella.
Puolueen ehdokkaat asettaa joku puolueen keskusorganisaation
nimeämä ja aluevaalilautakunnalle ilmoittama hyvinvointialueella
toimiva puolueyhdistys.
Valitsijayhdistyksen yhden ehdokkaan asettamiseksi voi perustaa
vähintään 50 hyvinvointialueella asuvaa äänioikeutettua.
Ehdokaslistan maksimipituus on 1,25 kertaa hyvinvointialueella valittavien valtuutettujen määrä.
Kunkin ehdokkaan kohdalle ehdokaslistojen yhdistelmään merkitään numeron, nimen ja ammatin lisäksi hänen kotikuntansa.
Puolueet ja valitsijayhdistykset tekevät ehdokashakemuksensa aluevaalilautakunnalle.
Hyvinvointialueet, kunnat ja äänestysalueetKunnat on sijoitettu (Manner-Suomessa) hyvinvointialueisiin, SOTE-uudistuksen (HE 241/2020 vp) 2 luku 6§ mukaan Manner-Suomeen perustetaan 21 hyvinvointialuetta. Hyvinvointialueita koskeva lainsäädäntö tuli voimaan 1.7.2021.
Vaalilain 8 §:n mukaan kunta muodostaa yhden äänestysalueen, jollei sitä ole tarpeen jakaa useampaan äänestysalueeseen. Äänestysalueiden koosta taikka asukasmäärästä ei vaalilaissa ole tarkempia määräyksiä. Äänestysalueista päättää valtuusto.
Vuoden 2022 aluevaaleissa noudatetaan sitä äänestysaluejakoa, joka tulee voimaan 1.1.2022 ja joka perustuu kuntien 31.8.2021 mennessä Digi- ja väestötietovirastolle ilmoittamiin äänestysaluejakopäätöksiin.
23.1.2022 toimitettavissa aluevaaleissa 21 hyvinvointialueeseen kuuluvien kuntien lukumäärä on Manner-Suomessa 292.
Tilastossa on käytetty voimassa olevaa tilastollista kuntaryhmitystä (Tilastokeskus, kunnat ja kuntapohjaiset aluejaot).
Tilastollisessa kuntaryhmityksessä kunnat jaetaan taajamaväestön osuuden ja suurimman taajaman väkiluvun perusteella kaupunkimaisiin, taajaan asuttuihin sekä maaseutumaisiin kuntiin.
Luokitus perustuu kerran vuodessa tehtävään taajamarajaukseen ja siitä saatavaan tietoon taajamaväestöstä.
Taajamakäsite: Taajama on rakennustihentymä, jossa on vähintään 200 asukasta. Taajaman määrittely perustuu Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) paikkatietomenetelmillä tekemiin määritelmiin, joissa on käytetty Tilastokeskuksen 250m x 250m – ruutuaineiston rakennus- ja väestötietoja.
-
Kaupunkimaisia kuntia ovat kunnat, joiden väestöstä vähintään 90 % asuu taajamissa tai suurimman taajaman väkiluku on vähintään 15 000.
-
Taajaan asuttuja kuntia ovat kunnat, joiden väestöstä vähintään 60 %, mutta alle 90 %, asuu taajamissa ja suurimman taajaman väkiluku on vähintään 4 000 mutta alle 15 000.
-
Maaseutumaisia kuntia ovat kunnat, joiden väestöstä alle 60 % asuu taajamissa ja suurimman taajaman väkiluku on alle 15 000, sekä kunnat, joiden väestöstä vähintään 60 %, mutta alle 90 %, asuu taajamissa ja suurimman taajaman väkiluku on alle 4 000.
Tilastokeskuksen kuntaluokitus, hyvinvointialue, kunta, äänestysalue, puolue (puoluerekisteriin merkityt), ehdokkaiden ja valittujen ikä ja sukupuoli, asuinmaa.
Aluevaaleissa 2022 asettivat ehdokkaita seuraavat rekisteröidyt puolueet:-
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)
-
Suomen Keskusta (KESK)
-
Kansallinen Kokoomus (KOK)
-
Suomen ruotsalainen kansanpuolue (RKP)
-
Suomen Kristillisdemokraatit (KD)
-
Vihreä liitto (VIHR)
-
Vasemmistoliitto (VAS)
-
Perussuomalaiset (PS)
-
Liberaalipuolue – Vapaus valita (LIBE)
-
Piraattipuolue (Piraattip.)
-
Eläinoikeuspuolue (EOP)
-
Kansalaispuolue (KP)
-
Sininen tulevaisuus (SIN)
-
Suomen Kansa Ensin (SKE)
-
Liike Nyt (LIIKE)
-
Avoin Puolue (AP)
-
Suomen Kommunistinen Puolue (SKP)
-
Kristallipuolue (KRIP)
-
Valta kuuluu kansalle (VKK)
Tilastokeskus saa vaalien perusaineiston oikeusministeriön vaalitietojärjestelmästä, jonka teknisen toteuttamisen hoitaa Tieto Oyj.
1.3 Lait, asetukset ja suosituksetTilastolain (280/2004 muut 361/2013) mukaan valtion tilastotoimen tehtävänä on huolehtia yhteiskuntaolojen ja niiden kehitystä kuvaavien tilastojen laatimisesta yleistä käyttöä varten. Laki Tilastokeskuksesta (24.1.1992/48) osoittaa tehtävän kuuluvan Tilastokeskukselle.
2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
Tilasto perustuu kokonaisaineistoon. Tilaston perusaineisto perustuu oikeusministeriön vaalitietojärjestelmään, joka koostuu viidestä osajärjestelmästä. Näitä ovat:
-
Pohjatietojärjestelmä, jossa ovat tiedot mm. hyvinvointialue-, kunta-, äänestysaluejaoista, vaaliviranomaisista sekä äänestyspaikoista (äänestyspaikkarekisteri), jossa ovat tiedot yleisistä ennakkoäänestyspaikoista ja vaalipäivän äänestyspaikoista;
-
Puolue- ja ehdokasjärjestelmä, johon merkitään ehdokkaasta seuraavat tiedot: nimi, ehdokasnumero, ammatti, kotikunta, puolue/valitsijayhdistys (jonka ehdokkaana hän on) sekä henkilötunnus. Ehdokastietojärjestelmä sisältää myös puoluerekisterin;
-
Äänioikeusjärjestelmä (äänioikeusrekisteri), johon Digi- ja väestötietovirasto poimii tiedot äänioikeutetuista 46. päivänä (3.12.2021) ennen vaalipäivää. Äänioikeusrekisteri perustetaan kutakin vaalia varten erikseen. Äänioikeusrekisteriin otetaan jokaisesta äänioikeutetusta ne tiedot (mm. nimi, henkilötunnus, kotikunta ja vaalipäivän äänestyspaikka), jotka olivat väestötietojärjestelmässä 51. päivänä ennen vaalipäivää. Äänioikeusrekisteri tulee lainvoimaiseksi 12. päivänä (11.1.2022) ennen vaalipäivää kello 12. Äänioikeusrekisteri on käytössä ennakkoäänestyspaikoissa ja jokaisen ennakkoon äänestävän äänestämisestä tehdään siihen merkintä. Ennakkoäänestyksen jälkeen rekisteristä tulostetaan vaaliluettelot vaalipäivän äänestyspaikoille. Äänioikeusrekisteriä voidaan kuitenkin käyttää myös vaalipäivän äänestyspaikalla vaaliluetteloiden sijasta. Vaalien jälkeen äänioikeusrekisterin tiedot hävitetään;
-
Keskitetty tuloslaskentajärjestelmä, johon aluevaalilautakunnat ja kuntien keskusvaalilautakunnat toimittavat vaalien tulostiedot;
-
Tulospalvelujärjestelmä (tilasto- ja tietopalvelujärjestelmä), jonka avulla vaalien tulostiedot ja muut tilastotiedot välitetään tiedotusvälineille ja Tilastokeskukselle.
Tilastokeskuksen vaalitietojärjestelmä koostuu neljästä vaalitiedostosta, joita ovat: aluetiedosto, puoluetiedosto, ehdokastiedosto ja ehdokasrekisteri.
Ehdokkaiden ja valittujen tausta-analyysi sekä äänestäneidenVaalitilastojen yhteydessä tuotetaan myös tausta-analyysi äänioikeutettujen, puolueiden asettamien ehdokkaiden ja valittujen osalta. Äänioikeutettujen henkilöperusjoukko perustuu äänioikeusrekisteriin (tiedot poimittu 3.12.2021 väestötietojärjestelmästä) ja ehdokkaat Oikeusministeriön ehdokasrekisteriin. Näihin rekistereihin yhdistetyt henkilöiden taustatiedot perustuvat Tilastokeskuksen tilastoaineistoihin, mm. väestö-, perhe- ja työssäkäyntitilastoihin ja tutkintorekisteriin. Äänioikeutetuista tarkastelussa ovat mukana vain Suomessa asuvat äänioikeutetut.
Analyysissä on kuvattu äänioikeutettuja, ehdokkaita ja valittuja hyvinvointialuevaltuutettuja tiettyjen muuttujien suhteen. Taustatiedot ovat yleensä vuosilta 2019-2020. Tätä uudempia tietoja ei ole ollut käytettävissä. Henkilön ikä on ikä vaalipäivänä kokonaisina vuosina.
Seuraavassa on kuvattu analyysissä käytetyt taustamuuttujat.
HyvinvointialueAnalyysissä käytetty hyvinvointialue on ehdokkailla se hyvinvointialue, jossa henkilö on ehdokkaana. Äänioikeutetuilla hyvinvointialuetieto perustuu 51 päivää ennen vaalipäivää poimittuun tietoon henkilön asuinkunnasta Digi- ja väestötietoviraston väestötietojärjestelmässä.
UlkomaalaistaustaUlkomaalaistaustaisuutta on tarkasteltu kahden eri muuttujan avulla eli henkilön kielen tai syntyperän mukaan. Kielen mukaan ulkomaalaistaustaisiksi on luokiteltu ne henkilöt, joiden äidinkieli on jokin muu kuin suomi, ruotsi tai saame. Syntyperän mukaan ulkomaalaistaustaisina pidetään henkilöitä, joiden molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Tieto on vuodelta 2020.
KansalaisuusKansalaisuudella tarkoitetaan jonkin maan kansalaisena olemista. Yleensä kansalaisuus saadaan syntyessä, mutta se voidaan vaihtaa muutettaessa toiseen maahan asumaan. Henkilöllä voi olla myös useamman maan kansalaisuus (kansalaisuuslaki 2003/359 ja kansalaisuusasetus 1985/699). Jos henkilöllä on kahden maan kansalaisuus, joista toinen on Suomen, hän on tilastoissa Suomen kansalaisena. Jos Suomessa asuvalla ulkomaan kansalaisella on useita ulkomaiden kansalaisuuksia, hän on rekisterissä ja tilastoissa sen maan kansalaisena, jonka passilla hän on maahan tullut. Kansalaisuus on sama kuin passin myöntämismaa. Henkilöllä voi olla useita kansalaisuuksia tai ei lainkaan kansalaisuutta. Kansalaisuudeksi hyväksytään myös muukalaispassin omistaminen.
Tieto on vuodelta 2020.
Pääasiallinen toimintaPääasiallisen toiminnan käsite kuvaa henkilön taloudellisen toiminnan laatua. Väestö jaetaan pääasiallisen toiminnan perusteella työvoimaan kuuluviin ja työvoiman ulkopuolella oleviin. Nämä ryhmät voidaan edelleen jakaa alaryhmiin. Luokitus perustuu tietoihin henkilön toiminnasta vuoden viimeisellä viikolla. Tiedot pääasiallisesta toiminnasta perustuvat eri rekistereistä saatuihin tietoihin.
Pääasiallisen toiminnan mukainen luokitus on seuraava:
-
työlliset
-
työttömät
-
0–14-vuotiaat
-
opiskelijat, koululaiset
-
eläkeläiset
-
varusmiehet, siviilipalvelusmiehet
-
muut työvoiman ulkopuolella olevat
Analyysissä käytetty tieto kuvaa henkilön toimintaa vuoden 2020 viimeisellä viikolla. Tieto henkilön toiminnasta on ennakollinen.
PerheasemaTässä analyysissä väestö on jaoteltu perheaseman mukaan seuraaviin luokkiin
-
avio- /avoperheen vanhempi
-
yksinhuoltaja
-
lapseton pari
-
yksin asuva
-
kotona asuva lapsi
-
muu
Avio-/avoperheen vanhempiin luetaan kaikki avio- tai avoliitossa olevat sekä rekisteröidyssä parisuhteessa elävät, joilla asuu kotona myös omia ja/tai puolison lapsia. Lapsettomia pareja ovat avio-/avoliitossa sekä rekisteröidyssä parisuhteessa elävät, joilla ei ole lapsia. Kotona asuviksi lapsiksi on määritelty omien/oman tai ottovanhempiensa/vanhempansa kanssa asuvat lapsen asemassa olevat henkilöt. Ryhmä ”Muu” sisältää ne perheettömät, jotka asuvat yhdessä muiden henkilöiden kanssa (esimerkiksi lapsensa perheen kanssa asuva yksinäinen äiti/isä), asunnottomat ja laitosväestö. Yksin asuvat perheettömät ovat luokassa ”Yksin asuva”.
Tieto henkilön perheasemasta on vuodelta 2020.
KoulutusastePerusasteen tutkinnon suorittaneilla on koulutusta korkeintaan 9 vuotta. Näitä koulutuksia ovat esim. kansa-, keski- ja peruskoulun tutkinnot.
Toisen asteen tutkinnon suorittaneilla on koulutusta 12 vuotta. Näitä koulutuksia ovat esim. ylioppilastutkinnot sekä 3-vuotisia ammatillisia perustutkintoja, jotka myös antavat yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluun ja yliopistoon.
Ammatti- ja erikoisammattitutkinnot ovat ammatillista lisäkoulutusta. Ne on tässä tarkastelussa sisällytetty samaan luokkaan toisen asteen tutkintojen kanssa.
Alimman korkea-asteen koulutus kestää 2–3 vuotta keskiasteen jälkeen. Tällaisia koulutuksia ovat esimerkiksi teknikon, merkonomin ja sellaiset sairaanhoitajan tutkinnot, jotka on suoritettu opistoissa ennen ammattikorkeakoulu-uudistusta.
Alemman korkeakoulututkinnon suorittaminen vaatii 3-4 vuotta päätoimista opiskelua toisen asteen koulutuksen jälkeen. Alempaan korkeakouluasteeseen luetaan esim. ammattikorkeakoulututkinnot ja alemmat korkeakoulututkinnot.
Ylemmän korkeakouluasteen tutkinnon suorittaminen vaatii pääsääntöisesti 5-6 vuotta päätoimista opiskelua keskiasteen jälkeen. Ylempään korkeakouluasteeseen luetaan esimerkiksi ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot, maisteritutkinnot ja lääkäreiden erikoistumistutkinnot.
Tutkijakoulutusasteen tutkinnon suorittaminen edellyttää itsenäisen ja julkaisukelpoisen tutkimustyön tai väitöskirjan tekemistä. Tutkinnot ovat tieteellisiä lisensiaatin ja tohtorin tutkintoja.
Tiedot henkilön koulutuksesta saadaan Tilastokeskuksen tutkintorekisteristä. Analyysissä käytetyt tiedot ovat vuodelta 2020.
Käytettävissä olevat rahatulotKäytettävissä olevat rahatulot sisältävät rahamääräiset tuloerät ja työsuhteeseen liittyvät luontoisedut. Rahatuloihin eivät sisälly laskennalliset tuloerät, joista tärkein on laskennallinen asuntotulo. Kun bruttorahatuloista vähennetään maksetut tulonsiirrot, jäljelle jäävä tulo on käytettävissä oleva rahatulo.
Tieto on vuodelta 2020.
MediaanituloKun tulonsaajat asetetaan tulojen mukaan suuruusjärjestykseen, mediaanitulo on keskimmäisen tulonsaajan tulo. Keskimmäisen tulosaajan kummallekin puolelle jää yhtä monta tulonsaajaa. Mediaani ei ole yhtä herkkä poikkeaville äärihavainnoille kuin aritmeettinen keskiarvo.
Tieto on vuodelta 2020.
Valtionveronalaiset tulotEräin poikkeuksin kaikki rahana tai rahanarvoisena etuutena saatu tulo on veronalaista. Veronalaisia eivät ole mm. eräät sosiaaliavustukset, päivärahat ja korvaukset. Tällaisia ovat esimerkiksi lapsilisät, asumistuet ja toimeentulotuki. Veronalaisia eivät myöskään ole mm. julkisyhteisöiltä saadut stipendit ja apurahat.
Tieto on vuodelta 2020.
AmmattiAmmattia on tarkasteltu Ammattiluokitus 2010 avulla, jolla kuvataan yhteiskunnan ammattirakennetta.
Tieto on vuodelta 2019.
Sosioekonominen asemaSosioekonomisella asemalla tarkoitetaan henkilön asemaa yhteiskunnassa. Sosioekonomisen aseman muodostaminen henkilölle perustuu tietoihin henkilön pääasiallisesta toiminnasta, ammatista, ammattiasemasta sekä toimialasta.
Käytetty sosioekonomisen aseman luokitus on seuraava:
-
Yrittäjät
-
Maa- ja metsätalousyrittäjät
-
Yrittäjät, ei maa- ja metsätalous
-
Ylemmät toimihenkilöt
-
Alemmat toimihenkilöt
-
Alemmat toimihenkilöt
-
Työntekijät
-
Tuntematon
Tieto on vuodelta 2019.
TyönantajasektoriTyönantajasektoriluokitus kuvaa työpaikan omistajuutta ja yritysmuotoa. Sen avulla voidaan tehdä jako mm. julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Käytetty luokitus on seuraava:
-
Yksityinen sektori
-
Valtio
-
Kunta
-
Muu tai tuntematon
Tieto työnantajasektorista perustuu Tilastokeskuksen yritys- ja toimipaikkarekisterin tietoihin yritysten omistajatyypistä ja oikeudellisesta muodosta.
Tieto on vuodelta 2019.
3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
Vaalitilastojen aineisto perustuu oikeusministeriön vaalitietojärjestelmään ja vaaliviranomaisten toimittamiin tietoihin, joita voidaan pitää luotettavana.
4. Tietojen ajantasaisuus ja tarkkuus
Vahvistetut tiedot poikkeavat aina jonkin verran ennakkotilastojen luvuista.
Tulokset muuttuvat vahvistetun tuloksen jälkeen kaikilta osin: äänestysalueittain, kunnittain, hyvinvointialueittain, puolueittain sekä kaikkien ehdokkaiden ja valittujen saamien äänimäärien suhteen, jolloin jopa heidän keskinäinen järjestyksensä voi muuttua.
5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys
Ensimmäinen aineisto eli ennakkotilastot julkaistaan mahdollisimman pian internetissä, StatFin-palvelussa sekä Aluevaalit-tilastosivulla. Hyvinvointialue-, kunta- ja äänestysalueittaiset vaalitiedot sekä valittujen saamat äänimäärät viedään StatFin-palveluun.
Aluevaalit-tilastosivulla julkaistaan kolmella kielellä (suomi, ruotsi ja englanti) julkistuksia ja kyseistä vaalia koskevia taulukoita. Toinen aineisto eli lopulliset tiedot vaalituloksen vahvistamisen jälkeen. Vaalituloksen vahvistamisen jälkeen julkaistaan Internetissä ennakkotilastoja vastaavat vahvistetut tiedot tilastosivulla sekä päivitetään StatFin-palveluun tietokannat.
6. Tilastojen vertailukelpoisuus
Tilastoissa käytetään vaalivuoden kuntajakoa. Jos kuntajaon
muutoksen voimaantuloa edeltävänä vuonna toimitetaan aluevaalit, ne
on toimitettava muutoksen kohteena olevissa kunnissa uutta
kuntajakoa noudattaen, vaalivuotta seuraavan vuoden
kuntaluokitusta.
Tilastollinen kuntaryhmitys (kaupunkimaiset, taajamamaiset ja
maaseutumaiset) otettiin käyttöön vuodesta 2000 alkaen. Sitä
aikaisemmin kunnat ryhmiteltiin seuraavasti: kaupungit ja muut
kunnat.
Hyvinvointialueet ja niihin kuuluvat kunnat 2022
Hyvinvointialue | Kunnan nimi ja kuntanumero |
01 Itä-Uusimaa | 018 Askola |
407 Lapinjärvi | |
434 Loviisa | |
504 Myrskylä | |
638 Porvoo | |
616 Pukkila | |
753 Sipoo | |
02 Keski-Uusimaa | 106 Hyvinkää |
186 Järvenpää | |
543 Nurmijärvi | |
505 Mäntsälä | |
858 Tuusula | |
611 Pornainen | |
03 Länsi-Uusimaa | 049 Espoo |
078 Hanko | |
149 Inkoo | |
224 Karkkila | |
235 Kauniainen | |
257 Kirkkonummi | |
444 Lohja | |
710 Raasepori | |
755 Siuntio | |
927 Vihti | |
04 Vantaa ja Kerava | 092 Vantaa |
245 Kerava | |
05 Varsinais-Suomi | 019 Aura |
202 Kaarina | |
322 Kemiönsaari | |
284 Koski Tl | |
304 Kustavi | |
400 Laitila | |
423 Lieto | |
430 Loimaa | |
480 Marttila | |
481 Masku | |
503 Mynämäki | |
529 Naantali | |
538 Nousiainen | |
561 Oripää | |
577 Paimio | |
445 Parainen | |
631 Pyhäranta. | |
636 Pöytyä | |
680 Raisio | |
704 Rusko | |
734 Salo | |
738 Sauvo | |
761 Somero | |
833 Taivassalo | |
853 Turku | |
895 Uusikaupunki | |
918 Vehmaa | |
06 Satakunta | 050 Eura |
051 Eurajoki | |
079 Harjavalta | |
102 Huittinen | |
181 Jämijärvi | |
214 Kankaanpää | |
230 Karvia | |
271 Kokemäki | |
484 Merikarvia | |
531 Nakkila | |
608 Pomarkku | |
609 Pori | |
684 Rauma | |
747 Siikainen | |
783 Säkylä | |
886 Ulvila | |
07 Kanta-Häme | 061 Forssa |
082 Hattula | |
086 Hausjärvi | |
103 Humppila | |
109 Hämeenlinna | |
165 Janakkala | |
169 Jokioinen | |
433 Loppi | |
694 Riihimäki | |
834 Tammela | |
981 Ypäjä | |
08 Pirkanmaa | 020 Akaa |
108 Hämeenkyrö | |
143 Ikaalinen | |
177 Juupajoki | |
211 Kangasala | |
250 Kihniö | |
291 Kuhmoinen | |
418 Lempäälä | |
508 Mänttä-Vilppula | |
536 Nokia | |
562 Orivesi | |
581 Parkano | |
604 Pirkkala | |
619 Punkalaidun | |
635 Pälkäne | |
702 Ruovesi | |
790 Sastamala | |
837 Tampere | |
887 Urjala | |
908 Valkeakoski | |
922 Vesilahti | |
936 Virrat | |
980 Ylöjärvi | |
09 Päijät-Häme | 016 Asikkala |
081 Hartola | |
111 Heinola | |
098 Hollola | |
142 Iitti | |
316 Kärkölä | |
398 Lahti | |
560 Orimattila | |
576 Padasjoki | |
781 Sysmä | |
10 Kymenlaakso | 075 Hamina |
285 Kotka | |
286 Kouvola | |
489 Miehikkälä | |
624 Pyhtää | |
935 Virolahti | |
11 Etelä-Karjala | 153 Imatra |
405 Lappeenranta | |
416 Lemi | |
441 Luumäki | |
580 Parikkala | |
689 Rautjärvi | |
700 Ruokolahti | |
739 Savitaipale | |
831 Taipalsaari | |
12 Etelä-Savo | 046 Enonkoski |
097 Hirvensalmi | |
178 Juva | |
213 Kangasniemi | |
491 Mikkeli | |
507 Mäntyharju | |
588 Pertunmaa | |
593 Pieksämäki | |
623 Puumala | |
681 Rantasalmi | |
740 Savonlinna | |
768 Sulkava | |
13 Pohjois-Savo | 140 Iisalmi |
171 Joroinen | |
204 Kaavi | |
239 Keitele | |
263 Kiuruvesi | |
297 Kuopio | |
402 Lapinlahti | |
420 Leppävirta | |
595 Pielavesi | |
686 Rautalampi | |
687 Rautavaara | |
749 Siilinjärvi | |
762 Sonkajärvi | |
778 Suonenjoki | |
844 Tervo | |
857 Tuusniemi | |
915 Varkaus | |
921 Vesanto | |
925 Vieremä | |
14 Pohjois-Karjala | 090 Heinävesi |
146 Ilomantsi | |
167 Joensuu | |
176 Juuka | |
260 Kitee | |
276 Kontiolahti | |
422 Lieksa | |
426 Liperi | |
541 Nurmes | |
309 Outokumpu | |
607 Polvijärvi | |
707 Rääkkylä | |
848 Tohmajärvi | |
15 Keski-Suomi | 077 Hankasalmi |
172 Joutsa | |
179 Jyväskylä | |
182 Jämsä | |
216 Kannonkoski | |
226 Karstula | |
249 Keuruu | |
256 Kinnula | |
265 Kivijärvi | |
275 Konnevesi | |
312 Kyyjärvi | |
410 Laukaa | |
435 Luhanka | |
495 Multia | |
500 Muurame | |
592 Petäjävesi | |
601 Pihtipudas | |
729 Saarijärvi | |
850 Toivakka | |
892 Uurainen | |
931 Viitasaari | |
992 Äänekoski | |
16 Etelä-Pohjanmaa | 005 Alajärvi |
010 Alavus | |
052 Evijärvi | |
145 Ilmajoki | |
151 Isojoki | |
152 Isokyrö | |
218 Karijoki | |
232 Kauhajoki | |
233 Kauhava | |
300 Kuortane | |
301 Kurikka | |
403 Lappajärvi | |
408 Lapua | |
743 Seinäjoki | |
759 Soini | |
846 Teuva | |
934 Vimpeli | |
989 Ähtäri | |
17 Pohjanmaa | 231 Kaskinen |
280 Korsnäs | |
287 Kristiinankaupunki | |
288 Kruunupyy | |
399 Laihia | |
440 Luoto | |
475 Maalahti | |
499 Mustasaari | |
545 Närpiö | |
599 Pedersören kunta | |
598 Pietarsaari | |
893 Uusikaarlepyy | |
905 Vaasa | |
946 Vöyri | |
18 Keski-Pohjanmaa | 074 Halsua |
217 Kannus | |
236 Kaustinen | |
272 Kokkola | |
421 Lestijärvi | |
584 Perho | |
849 Toholampi | |
924 Veteli | |
19 Pohjois-Pohjanmaa | 009 Alavieska |
069 Haapajärvi | |
071 Haapavesi | |
072 Hailuoto | |
139 Ii | |
208 Kalajoki | |
244 Kempele | |
305 Kuusamo | |
317 Kärsämäki | |
425 Liminka | |
436 Lumijoki | |
483 Merijärvi | |
494 Muhos | |
535 Nivala | |
563 Oulainen | |
564 Oulu | |
615 Pudasjärvi | |
625 Pyhäjoki | |
626 Pyhäjärvi | |
630 Pyhäntä | |
678 Raahe | |
691 Reisjärvi | |
746 Sievi | |
748 Siikajoki | |
791 Siikalatva | |
832 Taivalkoski | |
859 Tyrnävä | |
889 Utajärvi | |
785 Vaala | |
977 Ylivieska | |
20 Kainuu | 105 Hyrynsalmi |
205 Kajaani | |
290 Kuhmo | |
578 Paltamo | |
620 Puolanka | |
697 Ristijärvi | |
765 Sotkamo | |
777 Suomussalmi | |
21 Lappi | 047 Enontekiö |
148 Inari | |
240 Kemi | |
320 Kemijärvi | |
241 Keminmaa | |
261 Kittilä | |
273 Kolari | |
498 Muonio | |
583 Pelkosenniemi | |
854 Pello | |
614 Posio | |
683 Ranua | |
698 Rovaniemi | |
732 Salla | |
742 Savukoski | |
751 Simo | |
758 Sodankylä | |
845 Tervola | |
851 Tornio | |
890 Utsjoki | |
976 Ylitornio |
7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys sekä dokumentointi
Oikeusministeriö julkaisee kattavaa yleistietoa eri vaaleista sekä valtakunnallisen ehdokasrekisterin ja vaalitulostietoja verkkosivuillaan (www.vaalit.fi). Oikeusministeriön julkaisema tilasto ennakkoäänestäneiden osalta poikkeaa Tilastokeskuksen ennakkoäänestäneiden tilastosta, sillä ne määritellään eri perustein:
-
Oikeusministeriö laskee ennakkoäänestäneiden määrän äänioikeutettujen määrästä
-
Tilastokeskus laskee ennakkoäänestäneiden määrän kaikkien äänestäneiden määrästä
Tilastoissa käytetyt luokitukset löytyvät Tilastokeskuksen kotisivuilta.
Lähde: Aluevaalit 2022, ehdokkaat ja valitut, Tilastokeskus
Lisätietoja: Sami Fredriksson 029 551 2696, Kaija Ruotsalainen 029 551 3599, Jaana Asikainen 029 551 3506, vaalit@tilastokeskus.fi
Vastaava osastopäällikkö: Hannele Orjala
Päivitetty 16.02.2022
Tilasto:
Aluevaalit [verkkojulkaisu].
04 2022,
Aluevaalit, laatuseloste
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/alvaa/2022/04/alvaa_2022_04_2022-02-16_laa_001_fi.html