1.Vuxenutbildning i genomsnitt under åtta dagar
År 2006 deltog ungefär 1,7 miljoner finländare, dvs. varannan person i åldern 18–64 år, i vuxenutbildning. Omfattningen av utbildningen, dvs. antalet vuxenutbildningsdagar varierade dock kraftigt. Hälften av deltagarna i vuxenutbildning 2006 hade fått utbildning under minst åtta dagar (median). En rätt så stor del av deltagarna hade dock fått bara lite utbildning; tio procent av deltagarna i vuxenutbildning studerade bara en dag och en fjärdedel studerade högst tre dagar (undre kvartil). Å andra sidan studerade den fjärdedel som var längst i utbildning minst 19 dagar (övre kvartil) år 2006.
Kvinnorna deltog oftare i vuxenutbildning än männen och de fick också utbildning under fler dagar. Medianen för kvinnornas deltagardagar uppgick till nio medan motsvarande siffra för männen var under sju (figur 2). Särskilt tydlig är skillnaden mellan könen då det gäller den fjärdedel som oftast deltagit i utbildning: av dem hade kvinnorna minst 21 utbildningsdagar, medan motsvarande siffra för män var bara 15 dagar (övre kvartil). Deltagardagarna bland män har klart minskat från år 2000 till år 2006 och därmed lett till att skillnaden mellan män och kvinnor har blivit allt tydligare.
Figur 2. Antalet vuxenutbildningsdagar per deltagare efter kön år 2006 (18–64-årigngar som deltagit i vuxenutbildning)
![Figur 2. Antalet vuxenutbildningsdagar per deltagare efter kön år 2006 (18–64-årigngar som deltagit i vuxenutbildning)](aku_2006_02_2008-01-10_kat_001_sv_001.gif)
Antalet vuxenutbildningsdagar bland 18–24-åringar var högre än bland de äldre åldersklasserna (figur 3). Hälften av personerna under 25 år som deltagit i vuxenutbildning år 2006 hade fått utbildning under minst tio dagar, medan motsvarande median för utbildningsdagar i andra åldersklasser var 7–8 dagar. Minst utbildningsdagar hade de som fyllt 55 år.
Siffrorna ovan innehåller också heltidsstuderande och deras vuxenutbildningsdagar. Då antalet vuxenutbildningsdagar granskas utan studerande, sjunker medeltalet för 18–24-åringar till nivån för hela befolkningen, dvs. 7 dagar. Också den övre kvartilen minskar till 25 dagar.
Skillnaderna mellan åldersgrupperna har utjämnats något jämfört med år 2000. Detta beror till stor del på att antalet utbildningsdagar har minskat i synnerhet bland personer som har många utbildningsdagar. (dvs. i praktiken har de övre kvartilerna och medeltalen för utbildningsdagar minskat). Stora antal utbildningsdagar var rätt så ovanliga under båda undersökningsåren.
Figur 3. Antalet vuxenutbildningsdagar per deltagare efter ålder år 2006 (18–64-årigngar som deltagit i vuxenutbildning)
![Figur 3. Antalet vuxenutbildningsdagar per deltagare efter ålder år 2006 (18–64-årigngar som deltagit i vuxenutbildning)](aku_2006_02_2008-01-10_kat_001_sv_002.gif)
Enligt vad som framgick av granskningen efter ålder använde också heltidsstuderande vuxenutbildningstjänster klart oftare än personer med annan socioekonomisk ställning. Varannan deltagare i vuxenutbildning hade fått vuxenutbildning under minst 24 dagar under det senaste året (figur 4).
Minst antal vuxenutbildningsdagar hade företagare, både lantbruksföretagare och andra företagare samt arbetare. I de här grupperna hade varannan deltagare fått utbildning under minst 5–6 dagar. Pensionärer samt högre och lägre tjänstemän fick vuxenutbildning under omkring 8–9 dagar år 2006. Antalet deltagardagar i genomsnitt beskriver väl deras deltagande: den kvartil som fått minst utbildning hade fått utbildning under minst 3–5 dagar (undre kvartil) och den kvartil som fått mest utbildning hade fått vuxenutbildning under minst 16–20 dagar (övre kvartil) under de senaste 12 månaderna.
Figur 4. Antalet vuxenutbildningsdagar i genomsnitt (median) per deltagare efter socioekonomisk ställning år 2006 (18–64-årigngar som deltagit i vuxenutbildning)
![Figur 4. Antalet vuxenutbildningsdagar i genomsnitt (median) per deltagare efter socioekonomisk ställning år 2006 (18–64-årigngar som deltagit i vuxenutbildning)](aku_2006_02_2008-01-10_kat_001_sv_003.gif)
År 2006 fick högutbildade fortfarande mest vuxenutbildning, men skillnaden mellan utbildningsgrupperna då det gäller mängden vuxenutbildning har krympt jämfört med år 2000. I alla utbildningsgrupper varierade medianen för utbildningsdagar mellan 7 och 9 dagar, och var fjärde hade fått vuxenutbildning under minst 18–19 dagar under 12 månader före svarstidpunkten. År 2000 deltog varannan person med utbildning på högskolenivå i vuxenutbildning under minst 10 dagar. Motsvarande siffra för personer med utbildning på grundskolenivå var sex dagar.
Arbetslösa och personer utanför arbetskraften som deltog i vuxenutbildning fick i genomsnitt utbildning klart fler dagar än personer som arbetar. Hälften av personerna utanför arbetskraften som deltagit i vuxenutbildning deltog i utbildning under 14 dagar (median). Arbetslösa fick utbildning i genomsnitt under 11 dagar och sysselsatta i genomsnitt under 7 dagar. Siffrorna för övre kvartil när det gäller utbildningsdagar var 48 och 40 dagar bland personer utanför arbetskraften och arbetslösa, medan övre kvartilen bland sysselsatta som fått utbildning år 2006 var bara 15 dagar.
Det förekommer knappt några skillnader i antalet vuxenutbildningsdagar då man ser till uppgiftslämnarens bostadsort. Personer som bor i tätorter och i Västra Finlands län studerade i genomsnitt en dag mindre (medianen 7 dagar) än dem som bor i urbana kommuner och landsbygdskommuner eller i andra län än i Västra Finlands län (medianen 8 dagar). I urbana kommuner hade den kvartil som studerat mest deltagit i vuxenutbildning under minst 20 dagar, medan antalet studiedagar var något färre, dvs. 15, i tätortskommuner. Däremot kunde man inte se några skillnader mellan olika kommungrupper vid granskningen av det genomsnittliga antalet utbildningsdagar och deras medelfel. I Västra Finlands län var medeltalet för vuxenutbildningsdagar statistiskt sett mindre än i Östra Finlands och Uleåborgs län.
Medianerna för vuxenutbildningsdagar var lika stora år 2000 och år 2006. Då man granskar medeltalet för vuxenutbildningen med hjälp av det genomsnittliga antalet dagar kan man däremot notera att antalet utbildningsdagar minskat något från år 2000 till år 2006. År 2000 var det genomsnittliga antalet utbildningsdagar 25 per person i utbildning då siffran sex år senare var 21 dagar.
När man bedömer det genomsnittliga antalet utbildningsdagar
har man i stället för aritmetiskt medelvärde använt median samt
undre och övre kvartil eftersom utbildningsdagarnas spridning är
stor och dess fördelning mycket sned. För beräkningen av
nyckeltalen arrangeras materialet i storleksordning i förhållande
till utbildningsdagar.
Median anger det genomsnittliga värdet för materialet.
Undre kvartil anger värdet som fås när 25 procent av
observationerna har gjorts.
Övre kvartil anger värdet som fås när 75 procent av observationerna
har gjorts
Källa: Vuxenutbildningsundersökningen 2006, Statistikcentralen
Förfrågningar: Kirsti Pohjanpää (09) 1734 2604, Helena Niemi (09) 1734 2488, Timo Ruuskanen (09) 1734 3620
Ansvarig statistikdirektör: Riitta Harala
Uppdaterad 10.1.2008
Finlands officiella statistik (FOS):
Deltagande i vuxenutbildning [e-publikation].
Utbildningens längd och innehåll 2006,
1.Vuxenutbildning i genomsnitt under åtta dagar
. Helsingfors: Statistikcentralen [hänvisat: 18.8.2024].
Åtkomstsätt: http://www.stat.fi/til/aku/2006/02/aku_2006_02_2008-01-10_kat_001_sv.html