- Tämä juttu on arkistoitua sisältöä, joka tarjotaan luettavaksi sellaisenaan. Tämän vuoksi siinä voi olla saavutettavuusongelmia.
Peruskoulun päättäneistä yhä useampi saa jatko-opiskelupaikan
Toisen asteen koulutukseen hakivat lähes kaikki peruskoulun päättäneistä vuonna 2015. Koulutusten ulkopuolelle heistä jäi vajaa kolme prosenttia, vieraskielisistä silti yhdeksän prosenttia. Uusista ylioppilaista vain joka kolmas aloittaa jatko-opinnot ylioppilasvuonna.
Toisen asteen koulutukseen hakivat lähes kaikki peruskoulun päättäneistä vuonna 2015. Koulutusten ulkopuolelle heistä jäi vajaa kolme prosenttia, vieraskielisistä silti yhdeksän prosenttia. Uusista ylioppilaista vain joka kolmas aloittaa jatko-opinnot ylioppilasvuonna.
Tärkeää koulutustietoa on mahdollista saada ilman erillistä tiedonkeruuta. Tilastoaineistoja yhdistelemällä voidaan tuottaa tietoa, jota ei ole kysytty keneltäkään. Opiskelijavirtatilastot ovat tällaisia tilastoja (ks. tietolaatikko lopussa).
Tässä artikkelissa esittelemme kaksi poimintaa koulutuksen nivelvaiheen tilastoaineistoista. Peruskoulun päättöluokkalaisten sijoittuminen jatko-opintoihin on nivelvaihe, jonka käy läpi koko ikäluokka. Toinen tärkeä vaihe on opintoihin ja työelämään siirtyminen ylioppilaaksi tulon jälkeen. Sen läpikäy myös merkittävä joukko, noin puolet ikäluokasta.
Koulutustakuun toteutumiseen vielä matkaa
Peruskoulun 9. luokan päättäneistä lähes kaikki hakivat toisen asteen koulutukseen, vain 220 oppilasta jätti hakematta vuonna 2015. Lukioihin haki 53 prosenttia ja ammatilliseen koulutukseen 46 prosenttia.
Nuoret naiset hakevat selvästi useammin lukioon ja miehet ammatilliseen koulutukseen. Peruskoulun päättäneistä naisista lukio-opintoihin pyrki 62 prosenttia ja miehistä 44 prosenttia. Ammatilliseen koulutukseen naisista haki 37 prosenttia ja miehistä 55 prosenttia.
Samana vuonna opintojaan lukiossa jatkoi 52 prosenttia ja ammatillisessa koulutuksessa 42 prosenttia. Peruskoulun päättäneistä 2 prosenttia jatkoi välittömästi valmentavassa tai valmistavassa koulutuksessa. Peruskoulun lisäopetuksessa (kymppiluokalla) jatkaneita oli prosentti.
Kaikkien edellä mainittujen koulutusten ulkopuolelle jäi 1 600 opiskelijaa, vajaa 3 prosenttia peruskoulun päättäneistä. Kehitys on oikean suuntainen, sillä vuotta aiemmin koulutuksen ulkopuolelle jääneitä oli 2 500.
Koulutustakuun toteutumiseen on kuitenkin vielä matkaa, vaikkakaan tilastoaineisto ei sisällä aivan kaikkia takuun sisältämiä vaihtoehtoja. Opiskelija on myös voinut jättää tarjotun koulutuksen aloittamatta. Vuonna 2013 voimaan astuneessa koulutustakuussa jokaiselle peruskoulun päättäneelle taataan koulutuspaikka lukiossa, ammatillisissa oppilaitoksessa, oppisopimuksessa, työpajassa, kuntoutuksessa tai muulla tavoin.
Vieraskielisten (äidinkieli muu kuin suomi, ruotsi tai saame) pääsy jatko-opintoihin peruskoulun jälkeen oli vaikeampaa kuin kotimaisia kieliä äidinkielenään puhuvilla. Vieraskielisistä peruskoulun 9. luokan päättäneistä 9 prosenttia jäi koulutusten ulkopuolelle. Runsas 40 prosenttia sijoittui lukioon ja 44 prosenttia ammatilliseen koulutukseen. Valmentavissa koulutuksissa aloitti 4 prosenttia ja kymppiluokalla 3 prosenttia.
Kuvio 1. Peruskoulun 9. luokan päättäneiden välitön sijoittuminen jatko-opintoihin äidinkielen mukaan 2015
![Kuvio 1. Peruskoulun 9. luokan päättäneiden välitön sijoittuminen jatko-opintoihin äidinkielen mukaan 2015 Lähde: Tilastokeskus, koulutukseen hakeutuminen](/tietotrendit/media/uploads/ttrendit_2017/2_2017/raut_louk/rautanen_loukkola.png)
Lähde: Tilastokeskus, koulutukseen hakeutuminen
Valmentavat koulutukset ja kymppiluokka helpottavat koulutukseen pääsyä myöhemmin
Vuotta myöhemmin lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, valmentavan koulutuksen ja peruskoulun lisäopetuksen ulkopuolelle jääneistä peruskoulun 9. luokan vuonna 2014 päättäneistä 61 prosenttia oli aloittanut tutkintoon johtavan koulutuksen. Kuitenkin 39 prosenttia heistä oli edelleen tutkintotavoitteista koulutuspaikkaa vailla.
Tilanne oli huomattavasti parempi kymppiluokalla olleilla, joista tutkintoon johtavassa koulutuksessa aloitti vuoden päästä 88 prosenttia. Myös valmentavassa koulutuksessa olo helpotti jatko-opintoihin pääsyä, sillä heistä 82 prosentille oli järjestynyt vuoden päästä tutkintoon johtavan koulutuksen paikka.
Kymppiluokalta jatkettiin sekä ammatilliseen koulutukseen että lukiokoulutukseen, valmentavassa koulutuksessa olleet sijoittuivat lähinnä ammatilliseen koulutukseen.
Monella ylioppilaalla välivuosi tai -vuosia ennen jatko-opintoja
Suurin osa uusista ylioppilaista hakee jatko-opiskelupaikkaa heti ylioppilaaksi tulon jälkeen. Korkeakoulukoulutukseen hakee 75 prosenttia vastavalmistuneista, naisista 77 prosenttia ja miehistä 73 prosenttia. Mutta vaikka koulutukseen hakee valtaosa ylioppilaista, harva pääsee jatkamaan opintojaan ylioppilasvuonna.
Vain joka kolmas aloittaa välittömästi jatko-opinnoissa ylioppilastutkinnon jälkeen, vuonna 2015 valmistuneista miehistä 34 prosenttia ja naisista 31 prosenttia. Korkeakouluissa opintonsa välittömästi aloittaa 27 prosenttia uusista ylioppilaista, ammattikorkeakouluissa 11 prosenttia ja yliopistoissa 16 prosenttia. Toisen asteen ammatilliseen koulutukseen sijoittuu vajaa 5 prosenttia. Lähes 70 prosenttia ylioppilaista jää pitämään välivuotta heti valmistumisen jälkeen.
Yhden välivuoden kuluttua yli 60 prosenttia ylioppilaista oli löytänyt jatko-opiskelupaikan, kun tarkastellaan vuonna 2014 valmistuneiden sijoittumista tutkintoon johtavaan koulutukseen vuonna 2015. Ero miesten ja naisten välillä oli kuitenkin kääntynyt toisinpäin. Edellisen vuoden naisylioppilaista suurempi osa (67 %) oli löytänyt jatko-opiskelupaikan kuin miehistä (54 %). Korkeakouluissa opintonsa oli aloittanut puolet edellisen vuoden ylioppilaista.
Ammattikorkeakoulututkinnon oli aloittanut seuraavan vuoden syksyyn mennessä 21 prosenttia ja yliopistotutkinnon 28 prosenttia edellisen vuoden ylioppilaista. Toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa opiskeli joka kymmenes.
Päätoimisesti seuraavana vuonna ylioppilastutkinnon jälkeen työskenteli joka viides ja opintojen ohessa jopa 28 prosenttia naisista ja 13 prosenttia miehistä. Miehistä työttömänä seuraavana vuonna oli 11 prosenttia ja naisista 5 prosenttia.
Moni miehistä myös suorittaa varusmies- tai siviilipalveluksen ylioppilastutkinnon jälkeen, joka näkyy miesten suurempana osuutena ryhmässä ’muussa toiminnassa’ naisten vastaavaan nähden. Miehistä ’muussa toiminnassa’ oli 18 prosenttia, kun vastaava luku naisilla oli 5.
Kahden välivuoden kuluttua suurin osa ylioppilaista on sijoittunut jatko-opintoihin. Vuoden 2013 ylioppilaista uutta tutkintoa opiskeli yli 80 prosenttia vuonna 2015. Ammattikorkeakoulututkintoa oli opiskelemassa 34 prosenttia ja yliopistotutkintoa 35 prosenttia valmistuneista. Toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa oli 12 prosenttia.
Suurin osa uusista opiskelupaikoista ylioppilastutkinnon vuosia aiemmin suorittaneille
Koulutukseen hakeutuminen -tilastosta löytyy tietoa myös koulutukseen hakeneiden ja uusien opiskelijoiden pohjakoulutuksesta. Uusien ylioppilaiden jatko-opintoihin pääsyyn vaikuttaa aiemmin vaille koulutuspaikkaa jääneiden ylioppilaiden hakeutuminen eli ylioppilassuma (Ahola 2010).
Ammattikorkeakoulujen nuorten koulutuksen uusista opiskelijoista vain 26 prosenttia oli jatkanut heti opintojaan toisen asteen tutkinnon suorittamisen jälkeen vuonna 2014. Yhden välivuoden pitäjiä oli 25 prosenttia aloittaneista. Lähes puolet ammattikorkeakoulujen nuorten koulutuksessa aloittaneista, joiden pohjakoulutuksena oli ylioppilastutkinto tai ammatillinen tutkinto, olivat suorittaneet sen yli kahta vuotta aiemmin.
Yliopistoissa uusia ylioppilaita aloittaa hieman enemmän kuin ammattikorkeakouluissa. Alemman korkeakoulututkinnon yliopistoissa aloittaneista tuoreita ylioppilaita oli 35 prosenttia. Yhden välivuoden pitäjiä oli 24 prosenttia ja 39 prosenttia oli suorittanut toisen asteen koulutuksen vielä aiemmin, eikä ollut suorittanut mitään korkea-asteen tutkintoa.
Korkeakouluissa aloittaa myös vuosittain joukko korkeakoulututkinnon jo aiemmin suorittaneita. Vuonna 2014 ammattikorkeakouluissa nuorten koulutuksen aloittaneista 8 prosenttia oli suorittanut jonkun korkeakoulututkinnon aiemmin. Alemman korkeakoulututkinnon samana vuonna yliopistoissa aloittaneista korkeakoulututkinnon oli suorittanut 14 prosenttia.
Korkeakoulujen on lain mukaan vuodesta 2016 alkaen varattava osa yhteishaun opiskelupaikoista ensimmäistä korkeakoulupaikkaa hakeville (Opetushallitus). Edelleen niiden hakijoiden osuus on suuri, joilla ei ole aiempaa korkea-asteen tutkintoa, mutta jotka ovat suorittaneet toisen asteen koulutuksen aiemmin kuin edellisenä vuonna. Tulevaisuudessa nähdään parantavatko kiintiöt uusien ylioppilaiden tilannetta.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------
Nivelvaiheen tilastot keskittyvät muutoksiin ja siirtymiin koulutuksen jälkeen
Opiskelijavirtatilastot kehitettiin Tilastokeskuksessa 1990-luvun lopulla, kun henkilöpohjaisia opiskelija- ja tutkintoaineistoja alettiin kerätä kaikesta tutkintoon johtavasta koulutuksesta. Lisäksi käyttöön saatiin Opetushallituksesta koulutuksen hakuaineistojen tiedot. Koska aineistot mahdollistivat henkilöpohjaisen toisiinsa yhdistelyn, niihin voitiin liittää myös useista hallinnollisista rekistereistä kootut Työssäkäyntitilaston tiedot.
Virtatilastot voidaan jakaa koulutuksen nivelvaiheen tilastoihin ja opiskeluprosessia kuvaaviin tilastoihin. Nivelvaiheen tilastot keskittyvät muutoksiin ja siirtymiin koulutuksen jälkeen.
Koulukseen hakeutuminen -tilastossa seurataan, miten peruskoulun juuri päättäneet nuoret ja vastavalmistuneet ylioppilaat hakevat ja pääsevät koulutusasteelta toiselle.
Sijoittuminen koulutuksen jälkeen -tilastossa tarkastellaan juuri valmistuneiden sijoittumista työmarkkinoille ja jatko-opintoihin.
Opiskeluprosessia kuvaavat tilastot seuraavat opintojen etenemistä ja toimintaa opiskelun aikana. Opintojen kulku -tilastossa lasketaan opiskelijan koulutuksen läpäisyä eri aikaväleillä ja voidaan raportoida, kuinka moni saavuttaa tutkinnon sille määritellyssä tavoiteajassa.
Koulutuksen keskeyttäminen -tilastossa samaa opiskelijajoukkoa tarkastellaan kahtena poikkileikkausajankohtana vuoden välein ja seurataan jatkaako opiskelija opintojaan, löytyykö hän tutkinnon suorittaneiden joukosta vai onko hän keskeyttänyt tutkintoon johtavan koulutuksen.
Opiskelijoiden työssäkäynti -tilastossa tarkastellaan opiskelijan opintojen aikaista työssäkäyntiä.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------
Riikka Rautanen on tilastopäällikkö ja Anna Loukkola suunnittelija Tilastokeskuksen väestö- ja elinolot yksikössä.
Lähteet:
Ahola, S. 2010. Ylioppilassuman mysteeri. Tiedepolitiikka 35(2), 47 – 51.
Opetushallitus. Opintopolku.
Tilastokeskus. Koulutukseen hakeutuminen.
Tilastokeskus. Sijoittuminen koulutuksen jälkeen.