Julkaistu: 30.11.2012
Suomen väestöstä ulkomaista syntyperää olevia 4,8 prosenttia
Tilastokeskuksen väestörakennetilaston mukaan Suomessa asui vakituisesti vuoden 2011 lopussa 257 248 ulkomaista syntyperää olevaa henkilöä, mikä on 4,8 prosenttia väestöstä. Ulkomailla syntyneitä eli ensimmäisen polven ulkomaista syntyperää olevia oli 219 702 henkilöä ja Suomessa syntyneitä eli toisen polven ulkomaista syntyperää olevia oli 37 546.
Ulkomaista syntyperää olevien osuus väkiluvusta 31.12.2011
![Ulkomaista syntyperää olevien osuus väkiluvusta 31.12.2011](vaerak_2011_01_2012-11-30_tie_001_fi_001.gif)
Ulkomaista syntyperää olevien osuus korkein Ahvenanmaalla ja pääkaupunkiseudulla
Ulkomaista syntyperää olevien osuus väestöstä oli korkein Ahvenanmaan maakunnassa, 11,6 prosenttia ja toiseksi korkein Uudellamaalla, 8,9 prosenttia. Ahvenanmaan ulkomaista syntyperää olevista ruotsalaistaustaisia oli lähes puolet. Alhaisin ulkomaista syntyperää olevien osuus väestöstä oli Etelä-Pohjanmaalla, 1,5 prosenttia.
Ulkomaista syntyperää olevien määrä ja osuus maakunnittain 31.12.2011
Maakunta | Syntyperä | ||||||
Väestö yhteensä | Ulkomaista syntyperää | 1. polven | 2. polven | Osuus väestöstä | 1. polven osuus | 2. polven osuus | |
KOKO MAA | 5 401 267 | 257 248 | 219 702 | 37 546 | 4,76 | 4,07 | 0,70 |
MANNER-SUOMI | 5 372 913 | 253 956 | 216 702 | 37 254 | 4,73 | 4,03 | 0,69 |
Uudenmaan maakunta | 1 549 058 | 137 678 | 115 100 | 22 578 | 8,89 | 7,43 | 1,46 |
Varsinais-Suomen maakunta | 467 217 | 23 223 | 19 392 | 3 831 | 4,97 | 4,15 | 0,82 |
Satakunnan maakunta | 226 567 | 4 325 | 3 937 | 388 | 1,91 | 1,74 | 0,17 |
Kanta-Hämeen maakunta | 175 230 | 4 443 | 3 968 | 475 | 2,54 | 2,26 | 0,27 |
Pirkanmaan maakunta | 491 472 | 17 332 | 14 930 | 2 402 | 3,53 | 3,04 | 0,49 |
Päijät-Hämeen maakunta | 202 236 | 7 406 | 6 481 | 925 | 3,66 | 3,20 | 0,46 |
Kymenlaakson maakunta | 181 829 | 8 014 | 7 237 | 777 | 4,41 | 3,98 | 0,43 |
Etelä-Karjalan maakunta | 133 311 | 5 631 | 5 096 | 535 | 4,22 | 3,82 | 0,40 |
Etelä-Savon maakunta | 153 738 | 3 386 | 3 041 | 345 | 2,20 | 1,98 | 0,22 |
Pohjois-Savon maakunta | 248 130 | 4 697 | 4 195 | 502 | 1,89 | 1,69 | 0,20 |
Pohjois-Karjalan maakunta | 165 906 | 4 527 | 4 131 | 396 | 2,73 | 2,49 | 0,24 |
Keski-Suomen maakunta | 274 379 | 6 521 | 5 736 | 785 | 2,38 | 2,09 | 0,29 |
Etelä-Pohjanmaan maakunta | 193 735 | 2 950 | 2 640 | 310 | 1,52 | 1,36 | 0,16 |
Pohjanmaan maakunta | 179 106 | 8 998 | 7 878 | 1 120 | 5,02 | 4,40 | 0,63 |
Keski-Pohjanmaan maakunta | 68 484 | 1 382 | 1 218 | 164 | 2,02 | 1,78 | 0,24 |
Pohjois-Pohjanmaan maakunta | 397 887 | 7 583 | 6 505 | 1 078 | 1,91 | 1,63 | 0,27 |
Kainuun maakunta | 81 298 | 1 784 | 1 610 | 174 | 2,19 | 1,98 | 0,21 |
Lapin maakunta | 183 330 | 4 076 | 3 607 | 469 | 2,22 | 1,97 | 0,26 |
AHVENANMAA | 28 354 | 3 292 | 3 000 | 292 | 11,61 | 10,58 | 1,03 |
Ahvenanmaa - Åland | 28 354 | 3 292 | 3 000 | 292 | 11,61 | 10,58 | 1,03 |
Kunnittain tarkasteltuna ulkomaista syntyperää olevien henkilöiden osuus oli Manner-Suomen kunnista korkein Helsingissä, 11,8 prosenttia, Vantaalla, 11,2 prosenttia ja Espoossa, 10,5 prosenttia. Alhaisimmat osuudet olivat Rautavaaran, Pelkosenniemen ja Kiikoisten kunnissa, 0,3 prosenttia.
Kaikista ulkomaista syntyperää olevista henkilöistä joka toinen asui Uudellamaalla. Toisen polven ulkomaista syntyperää olevista Uudellamaalla asui 60 prosenttia.
Ulkomaista syntyperää olevien osuus korkein nuoressa aikuisväestössä
Maahanmuuton vaikutus maamme ikärakenteeseen on havaittavissa nuoressa aikuisväestössä. 25–34-vuotiaista ulkomaista syntyperää olevien osuus oli vuoden 2011 lopussa 8,7 prosenttia. Ahvenanmaan maakunnassa 25–34-vuotiaista joka viides oli ulkomaista syntyperää. Uudellamaalla osuus oli 14,3 prosenttia.
Alle kouluikäisistä (0–6-vuotiaat) ulkomaista syntyperää olevien osuus oli 5,6 prosenttia. Ahvenanmaalla ja Uudellamaalla alle kouluikäisistä joka kymmenes oli ulkomaista syntyperää.
Ulkomaista syntyperää olevista 59 prosenttia eurooppalaistaustaisia
Maanosittain tarkasteltuna kaikista ulkomaista syntyperää olevista 59 prosenttia oli taustaltaan eurooppalaisia. Toiseksi suurin ryhmä olivat aasialaistaustaiset, joiden osuus oli 23 prosenttia, ja kolmanneksi suurin afrikkalaistaustaiset, joita oli 12 prosenttia.
Ensimmäisen polven ulkomaista syntyperää olevista eurooppalaisten osuus oli 61 prosenttia, aasialaisten osuus 23 prosenttia ja afrikkalaisten osuus 11 prosenttia. Toisen polven ulkomaista syntyperää olevista eurooppalaisten osuus oli 48 prosenttia, aasialaisten osuus 25 prosenttia ja afrikkalaisten osuus 21 prosenttia.
Taustamaittain tarkasteltuna ulkomaista syntyperää olevista selvästi suurin ryhmä ovat henkilöt, joiden taustamaa on entinen Neuvostoliitto tai Venäjä. Heitä oli Suomessa vuoden 2011 lopussa 67 127 henkilöä, mikä on 26 prosenttia kaikista ulkomaista syntyperää olevista. Seuraavaksi suurimmat ryhmät olivat virolaistaustaiset, 30 250 henkilöä, somalialaistaustaiset, 13 930 henkilöä ja irakilaistaustaiset, 10 072 henkilöä.
Suurimmat ulkomaista syntyperää olevat ryhmät Suomen väestössä 31.12.2011
![Suurimmat ulkomaista syntyperää olevat ryhmät Suomen väestössä 31.12.2011](vaerak_2011_01_2012-11-30_tie_001_fi_002.gif)
Ulkomaista syntyperää olevat ovat ikärakenteeltaan huomattavasti nuorempia
Ulkomaista syntyperää olevien ikärakenne poikkeaa selvästi suomalaista syntyperää olevista. Koko väestön keski-ikä oli vuoden 2011 lopussa 41,6 vuotta ja suomalaista syntyperää olevien keski-ikä 42,0 vuotta. Ensimmäisen polven ulkomaista syntyperää olevien henkilöiden keski-ikä oli 37,7 vuotta ja toisen polven ulkomaista syntyperää olevien henkilöiden 11,8 vuotta.
Toisen polven ulkomaista syntyperää olevista alle kouluikäisiä oli 50 prosenttia ja alle 18-vuotiaita 87 prosenttia. Koko väestöstä työikäisten (15–64-vuotiaita) osuus oli 65 prosenttia. Ulkomaista syntyperää olevista työikäisten osuus oli 77 prosenttia, ja ensimmäisen polven ulkomaista syntyperää olevista 87 prosenttia.
Syntyperä ja taustamaa uusia luokituksia
Tilastokeskus on ottamassa vuoden 2012 aikana käyttöön uudet syntyperä- ja taustamaaluokitukset. Samantyyppiset luokitukset ovat jo käytössä muissa Pohjoismaissa. Henkilön syntyperä ja taustamaa määräytyvät pääsääntöisesti vanhempien syntymävaltion mukaan. Tarkemmin syntyperän ja taustamaan määräytymistä on selostettu väestörakennetilaston laatuselosteessa.
Lähde: Väestörakenne 2011, Tilastokeskus
Lisätietoja: Markus Rapo 09 1734 3238, vaesto.tilasto@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma
Julkaisu pdf-muodossa (397,9 kt)
- Taulukot
-
Tietokantataulukot
Poimi tarvitsemiasi tietoja taulukoiksi, tarkastele tietoja kuvioina, tai lataa dataa käyttöösi.
Liitetaulukot
- Liitetaulukko 1. Kunnat asukasmääräryhmittäin maakunnittain 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 2. Naimisissa olevat naiset avioliiton keston ja järjestysluvun mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 3. 15 - 76 -vuotiaat naiset iän ja elävänä syntyneiden lasten määrän mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 4. 15 - 76-vuotiaat miehet iän ja elävänä syntyneiden lasten määrän mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 5. Naiset iän, lasten määrän ja synnyttäneiden osuuden mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 6. Miehet iän, lasten määrän ja isien osuuden mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 7. Väestö uskonnollisen yhdyskunnan, iän ja sukupuolen mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitetaulukko 8. Väestö uskonnollisen yhdyskunnan mukaan 2003 - 2011 (30.11.2012)
- Kuviot
-
- Liitekuvio 1. Ensimmäisen polven ulkomaista syntyperää olevat iän ja sukupuolen mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitekuvio 2. Toisen polven ulkomaista syntyperää olevat iän ja sukupuolen mukaan 31.12.2011 (30.11.2012)
- Liitekuvio 3. Ruotsinkielisten osuus väestöstä 1900 - 2011 (30.11.2012)
- Liitekuvio 4. Uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomien osuus sukupuolen mukaan 1990 - 2011 (30.11.2012)
- Liitekuvio 5. Väestöllinen huoltosuhde 1950 - 2011 ja ennuste 2012 - 2050 (30.11.2012)
- Laatuselosteet
-
- Laatuseloste: Väestörakenne 2011 (30.11.2012)
Päivitetty 30.11.2012
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Väestörakenne [verkkojulkaisu].
ISSN=1797-5379. vuosikatsaus 2011. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/vaerak/2011/01/vaerak_2011_01_2012-11-30_tie_001_fi.html