5. Lapsista 82 prosenttia elää kahden vanhemman perheessä
Lapsiperheitä voidaan tarkastella myös pitämällä yksikkönä perheen sijasta lasta. Tulokset ovat tällöin hieman erilaisia. Esimerkiksi 59 prosenttia lapsiperheistä oli avioparien perheitä, mutta 64 prosenttia lapsista asuu avioparien perheissä, koska niissä on keskimäärin enemmän lapsia kuin avoparien ja yhden vanhemman perheissä. Kahden vanhemman perheessä (eli kun lukuun lisätään avoparien ja rekisteröityjen parien lapset) asuu 82 prosenttia alaikäisistä lapsista.
Taulukko 8. Alle 18-vuotiaat lapset perhetyypeittäin 1985–2015
Vuosi | Yhteensä | Aviopari | Rekisteröity parisuhde |
Avopari | Äiti | Isä |
1985 | 1 136 027 | 959 580 | .. | 61 386 | 102 413 | 12 648 |
1990 | 1 135 686 | 916 855 | .. | 91 164 | 113 184 | 14 483 |
1995 | 1 150 562 | 858 255 | .. | 125 222 | 148 706 | 18 379 |
2000 | 1 116 687 | 777 447 | .. | 156 411 | 162 544 | 20 285 |
2005 | 1 084 865 | 727 638 | 131 | 172 898 | 162 875 | 21 323 |
2010 | 1 064 470 | 704 953 | 397 | 175 563 | 161 427 | 22 130 |
2011 | 1 061 710 | 701 396 | 500 | 175 981 | 161 575 | 22 258 |
2012 | 1 058 664 | 697 517 | 597 | 176 104 | 162 035 | 22 411 |
2013 | 1 056 606 | 691 581 | 672 | 178 899 | 162 836 | 22 618 |
2014 | 1 055 763 | 685 150 | 797 | 181 515 | 165 203 | 23 098 |
2015 | 1 053 444 | 677 854 | 938 | 183 463 | 167 618 | 23 571 |
Prosenttia | ||||||
1985 | 100,0 | 84,5 | .. | 5,4 | 9,0 | 1,1 |
1990 | 100,0 | 80,7 | .. | 8,0 | 10,0 | 1,3 |
1995 | 100,0 | 74,6 | .. | 10,9 | 12,9 | 1,6 |
2000 | 100,0 | 69,6 | .. | 14,0 | 14,6 | 1,8 |
2005 | 100,0 | 67,1 | 0,0 | 15,9 | 15,0 | 2,0 |
2010 | 100,0 | 66,2 | 0,0 | 16,5 | 15,2 | 2,1 |
2011 | 100,0 | 66,1 | 0,1 | 16,6 | 15,2 | 2,1 |
2012 | 100,0 | 65,9 | 0,1 | 16,6 | 15,3 | 2,1 |
2013 | 100,0 | 65,5 | 0,1 | 16,9 | 15,4 | 2,1 |
2014 | 100,0 | 64,9 | 0,1 | 17,2 | 15,6 | 2,2 |
2015 | 100,0 | 64,3 | 0,1 | 17,4 | 15,9 | 2,2 |
5.1 Alle neljäsosa lapsista elää yhden lapsen perheessä
Vaikka 43 prosenttia lapsiperheistä oli vuoden 2015 lopussa yksilapsisia, perheiden lapsista oli samanaikaisesti ainoita lapsia vain 23 prosenttia. Näistä lapsista useilla ainoana lapsena olo on vain tilapäistä, sillä osa tulee saamaan sisaruksen myöhemmin. Osalla lapsista vanhempi sisarus on jo täyttänyt 18 vuotta tai muuttanut pois kotoa.
Vuoden 2015 lopussa 42 prosenttia lapsista eli yhden sisaruksen kanssa ja 35 prosentilla lapsista oli ainakin kaksi sisarusta kotonaan. Vuonna 1985 vain 27 prosentilla lapsista oli vähintään kaksi sisarusta kotona.
Taulukko 9. Lapset perheen alaikäisten lasten määrän mukaan 1985–2015
Vuosi | Yhteensä | Perheen alaikäisten lasten määrä | |||
1 | 2 | 3 | 4 - | ||
1985 | 1 136 027 | 306 784 | 518 206 | 221 211 | 89 826 |
1990 | 1 135 751 | 286 529 | 500 680 | 243 504 | 105 038 |
1995 | 1 150 562 | 284 915 | 484 092 | 257 283 | 124 272 |
2000 | 1 116 687 | 268 369 | 461 516 | 255 075 | 131 727 |
2005 | 1 084 865 | 255 549 | 451 758 | 245 325 | 132 233 |
2010 | 1 064 470 | 254 551 | 445 192 | 230 580 | 134 147 |
2011 | 1 061 710 | 253 995 | 443 286 | 229 101 | 135 328 |
2012 | 1 058 664 | 252 986 | 441 612 | 227 907 | 136 159 |
2013 | 1 056 606 | 250 318 | 441 312 | 227 175 | 137 801 |
2014 | 1 055 763 | 247 882 | 440 974 | 228 099 | 138 808 |
2015 | 1 053 444 | 245 871 | 441 220 | 227 532 | 138 821 |
Prosenttia | |||||
1985 | 100,0 | 27,0 | 45,6 | 19,5 | 7,9 |
1990 | 100,0 | 25,2 | 44,1 | 21,4 | 9,2 |
1995 | 100,0 | 24,8 | 42,1 | 22,4 | 10,8 |
2000 | 100,0 | 24,0 | 41,3 | 22,8 | 11,8 |
2005 | 100,0 | 23,6 | 41,6 | 22,6 | 12,2 |
2010 | 100,0 | 23,9 | 41,8 | 21,7 | 12,6 |
2011 | 100,0 | 23,9 | 41,8 | 21,6 | 12,7 |
2012 | 100,0 | 23,9 | 41,7 | 21,5 | 12,9 |
2013 | 100,0 | 23,7 | 41,8 | 21,5 | 13,0 |
2014 | 100,0 | 23,5 | 41,8 | 21,6 | 13,1 |
2015 | 100,0 | 23,3 | 41,9 | 21,6 | 13,1 |
Perhetilastojen poikkileikkauksellisuus havainnollistuu kuviossa 9, jossa on kuvattu perheiden lapset iän ja perheen lapsiluvun mukaan. Tässä ainoita lapsia määriteltäessä on otettu huomioon perheen kotona asuvat alle 18-vuotiaat lapset. Alle vuoden ikäisistä ainoita lapsia on 41 prosenttia, eli he ovat perheidensä esikoisia. Alimmillaan ainoiden lasten osuus ikäluokasta on 8-vuotiailla: heistä 13 prosenttia on ainoita lapsia.
Esikoisen ollessa noin 8-vuotias perheeseen on todennäköisesti jo syntynyt toinenkin lapsi. Toisaalta vanhempi sisarus on harvemmin täyttänyt 18 vuotta. Kun voidaan olettaa, että osalle 7-vuotiaista syntyy vielä sisarus ja osalla on jo kotoa lähtenyt sisarus, voidaan päätellä, että noin 10 prosenttia lapsista jää lopullisesti ainokaiseksi. Samaan tulokseen päädytään tarkastelemalla koko maan naisten lapsimääriä synnytettyjen lasten määrän mukaan.
Kuviosta 9 näkyy, että 8–10-vuotiailla perhe on suurimmillaan. Tämän ikäisistä noin 43 prosenttia asuu perheissä, joissa on vähintään kolme alaikäistä lasta.
Kuvio 9. Lapset iän ja perheen alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärän mukaan 2015
![Kuvio 9. Lapset iän ja perheen alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärän mukaan 2015](perh_2015_02_2016-11-25_kat_005_fi_001.gif)
5.2 Sisarusten määrät vaihtelevat maakuntien välillä
Sisarusten määrissä on eroja myös alueittain. Alueilla joissa perheet ovat suurempia, useiden sisarusten kanssa asuvien lasten osuus on myös luonnollisesti suurempi kuin pienten perheiden alueilla. Pohjois-Pohjanmaalla yli neljänneksellä lapsista on kolme tai enemmän kotona asuvaa alle 18-vuotiasta sisarusta. Sen sijaan Etelä-Karjalassa, Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa vajaa kymmenes elää vähintään kolmen sisaruksen kanssa. Ahvenanmaalla vain kuusi prosenttia lapsista elää näin monen sisaruksen kanssa.
Pohjois-, Keski- ja Etelä-Pohjanmaalla on myös pienimmät ilman sisaruksia elävien lasten osuudet − alle 20 prosenttia. Ahvenanmaalla, Etelä-Karjalassa ja Uudellamaalla useammalla kuin joka neljännellä lapsella ei ole kotona asuvia sisaruksia.
Kuvio 10. Perheen alaikäisten sisarusten määrä maakunnittain 2015, %
![Kuvio 10. Perheen alaikäisten sisarusten määrä maakunnittain 2015, %](perh_2015_02_2016-11-25_kat_005_fi_002.gif)
Suomen kunnista suhteellisesti vähiten ilman sisaruksia eläviä lapsia on Sievissä, Lumijoella ja Tyrnävällä (alle 9 %). Suhteellisesti eniten ilman sisaruksia eläviä on Manner-Suomessa Pelkosenniemellä (33 %), Helsingissä (30 %), Tervossa (30 %) sekä Turussa (29 %) ja Ahvenanmaan kunnista Sottungassa, Sundissa sekä Föglössä (yli kolmasosa).
Vähintään kolmen sisaruksen kanssa asuvia suurperheiden lapsia on suhteellisesti eniten Perhossa ja Pyhännällä (55 %). Lisäksi myös Lumijoella, Sievissä, Ranualla ja Merijärvellä yli puolet lapsista asuu vähintään nelilapsisessa perheessä. Lapsia, jotka asuvat vähintään kolmen sisaruksen kanssa, on luonnollisesti suhteellisesti eniten kunnissa, joissa lapsiperheiden koko on suurin (Luku 4.2). Suhteellisesti vähiten vähintään kolmen sisaruksen kanssa eläviä lapsia on Ahvenanmaan Sottungassa, Hammarlandissa, Brändössä ja Lemlandissa, joissa osuus vaihtelee nollasta neljään prosenttiin. Manner-Suomessa vähintään kolmen sisaruksen kanssa eläviä on suhteellisesti vähiten Kustavissa (4 %), Närpiössä ja Korsnäsissä (5 %).
5.3 Joka kymmenes lapsi kasvaa uusperheessä
Uusperheissä kasvaa kaikkiaan 109 200 alle 18-vuotiasta lasta, 10 prosenttia kaikista lapsista. Uusperheessä kasvavien lasten määrä ja suhteellinen osuus kasvoivat hieman edellisestä vuodesta. Näistä puolisoiden yhteisiä lapsia on 33 500, eli lapsi on syntynyt perheeseen, jossa on ennestään vain äidin ja/tai vain isän lapsia. Uusperheistä 41 prosenttia on sellaisia, että perheeseen on syntynyt myös yhteisiä lapsia. Varsinaisia uusperheen lapsia, eli lapsia, jotka ovat saaneet uuden sosiaalisen vanhemman, on 75 700 eli seitsemän prosenttia kaikista lapsista. Näistä lapsista 64 800 on äidin perheeseen tuomia lapsia ja 10 900 isän.
5.4 Ulkomaalaistaustaisten lasten määrä kasvaa
Tilastokeskus otti vuoden 2012 aikana käyttöön uuden syntyperäluokituksen. Suomalaistaustaisia ovat henkilöt, joilla vähintään toinen vanhemmista on syntynyt Suomessa. Suomalaistaustaisia ovat myös ne henkilöt, joiden vanhemmista ei ole tietoa, mutta joiden äidinkieli on suomi, ruotsi tai saame. Ulkomaalaistaustaisia ovat ne henkilöt, joiden molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Ulkomaalaistaustaisia ovat myös ulkomailla syntyneet henkilöt, joiden kummastakaan vanhemmasta ei ole tietoa. Syntyperäluokituksen avulla on helposti eriteltävissä ensimmäisen (ulkomailla syntyneet) ja toisen (Suomessa syntyneet) polven ulkomaista syntyperää olevat henkilöt. Seuraavassa on tarkastelukohteena kaikki Suomen väestöön kuuluvat lapset.
Edellä mainituilla perusteilla kaikista alaikäisistä lapsista 74 100 eli 7 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia vuoden 2015 lopussa. Vuoden aikana ulkomaalaistaustaisten alaikäisten lasten määrä on kasvanut noin viidellä tuhannella. Vuonna 1990 ulkomaalaistaustaisia alaikäisiä lapsia oli 3 500.
Ensimmäisen polven ulkomaalaistaustaisia lapsia oli vuoteen 2003 saakka enemmän kuin toisen polven, mutta seuraavana vuonna toisen polven ulkomaalaistaustaisia lapsia oli hieman enemmän eli 51 prosenttia. Vuoden 2015 lopussa toisen polven ulkomaalaistaustaisia lapsia oli 61 prosenttia kaikista ulkomaalaistaustaisista lapsista. Viime vuosina suhdeluku on pysynyt samalla tasolla.
Lähde: Väestö- ja oikeustilastot, Tilastokeskus
Lisätietoja: Eevi Lappalainen 029 551 3367, Timo Nikander 029 551 3250 , Marjut Pietiläinen 029 551 2798, info@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma
Päivitetty 25.11.2016
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Perheet [verkkojulkaisu].
ISSN=1798-3215. Vuosikatsaus 2015,
5. Lapsista 82 prosenttia elää kahden vanhemman perheessä
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/perh/2015/02/perh_2015_02_2016-11-25_kat_005_fi.html